Įkurtas 2013 m. Elektroniniame mokslo žurnale gvildenami šie klausimai: laisvalaikio ir laisvalaikio paslaugų sektoriaus socialinių santykių konstravimas, pagrįstas socialinių mokslų ir jų tyrėjų bendradarbiavimu bei integracija, laisvalaikio paslaugų ir verslo sektorių sąsajos.
Lietuvos sporto universitetas / Lithuanian sports university
Stebėtojų įsitraukimas į „Facebook“ socialiniame tinkle skelbiamą turinį: Lietuvos futbolo A lygos atvejis
Tyrimo pagrindimas. Skaitmeninių prenumeruojamų sporto turinio platformų populiarumas nuolat didėja, todėl vartotojų pasitenkinimo vertinimas tampa aktualus siekiant užtikrinti paslaugų kokybę, vartotojų lojalumą ir prenumeravimo tęstinumą. Nepaisant augančios tokių platformų svarbos, vartotojų pasitenkinimą lemiančių veiksnių tyrimų sporto organizacijų kontekste vis dar trūksta. Tikslas. Nustatyti vartotojų pasitenkinimą prenumeruojama sporto turinio platforma „Žalgiris Insider“. Metodai. Tyrimui atlikti taikytas kokybinis tyrimo metodas. Tyrime dalyvavo keturi „Žalgiris-2“ komandos žaidėjai, kurie, būdami profesionalaus sporto sistemos dalyviais ir aktyviais organizacijos bendruomenės nariais, pasidalijo savo patirtimi naudojantis „Žalgiris Insider“ platforma. Duomenys surinkti pusiau struktūruoto interviu būdu ir analizuoti taikant kokybinę turinio analizę. Rezultatai. Kokybinio tyrimo rezultatai atskleidė, kad „Žalgiris Insider“ platformos vartotojai teigiamai vertina turinio kokybę ir aktualumą. Interviu dalyviai pabrėžė, kad Žalgiris Insider“ platforma patogu naudotis, joje siūlomas išskirtinis užkulisinis turinys, naudojantis platforma didėja emocinis ryšys su komanda. Platformos kainos ir vertės santykis įvertintas kaip pagrįstas. Informantai nurodė, kad platforma suteikia teigiamų emocijų, didina įsitraukimą. Nors reikšmingų trūkumų nebuvo išskirta, informantai pateikė pasiūlymų dėl didesnio interaktyvumo, platesnės turinio įvairovės ir papildomų funkcijų plėtros. Išvados. Tyrimo rezultatai leidžia teigti, kad „Žalgiris Insider“ platforma vartotojams suteikia ne tik informacinę, bet ir emocinę vertę. Platforma stiprina vartotojų ryšį su komanda, skatina įsitraukimą ir formuoja teigiamą naudojimosi patirtį. Gauti rezultatai rodo, kad išskirtinis turinys ir artimesnis ryšys su komandos veikla yra svarbūs veiksniai, prisidedantys prie vartotojų pasitenkinimo ir naudojimosi platforma tęstinumo. Reikšminiai žodžiai: Vartotojų pasitenkinimas; sporto turinys; prenumeruojama sporto turinio platforma; „Žalgiris Insider“
Copyright (c) 2026 Autorius(iai). Publikavo Lietuvos sporto universitetas. https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Organizacijos reputacijos suvokimo ir nustatymo teorinis pagrindimas
Temos aktualumas. Organizacijos reputacija yra vienas svarbiausių veiksnių, lemiančių jos ilgalaikę sėkmę ir konkurencingumą rinkoje. Gera reputacija ne tik padeda organizacijai pritraukti naujus klientus ir partnerius, bet ir stiprina vartotojų pasitikėjimą. Paslaugų organizacijos jautrios aplinkos pokyčiams, todėl reputacijos samprata pastaraisiais metais patyrė įvairių pokyčių, susijusių su skandalais, reguliaciniais pažeidimais ir viešąja nuomone. Taigi, svarbu įvertinti, kaip organizacijos reputacija suvokiama vartotojų požiūriu ir kokios priemonės galėtų prisidėti prie jos stiprinimo. Tyrimo problema. Nors organizacijos reputacija pripažįstama esmine valdymo ir komunikacijos priemone, trūksta bendro teorinio modelio, kuris paaiškintų, kaip įvairios suinteresuotosios šalys suvokia ir nustato organizacijos reputaciją bei kokie kognityviniai ir socialiniai procesai ją lemia. Praktinė spraga. Nepakanka sisteminio aiškinimo, kaip skirtingos grupės (darbuotojai, klientai, partneriai, visuomenė ir kt.) suvokia ir nustato organizacijos reputaciją ir kaip vertina jos veiklos požymius. Teorinis kontekstas. Daugelyje disciplinų (viešieji ryšiai, organizacijų elgsena, socialinė psichologija) reputacijos suvokimo ir nustatymo procesai nagrinėjami fragmentiškai, todėl stinga sintezės, kuri leistų sukurti integralų teorinį pagrindą šiam reiškiniui paaiškinti. Tyrimo tikslas. Sukurti ir išplėtoti teoriją, kuri apibrėžtų organizacijos reputacijos suvokimo ir nustatymo procesus, atskiriant pagrindines sąvokas, mechanizmus ir tarpusavio ryšius. Struktūrinis tikslas. Ištirti ir išanalizuoti pagrindines reputacijos suvokimo ir nustatymo sąvokas, išskirti jų savybes, apriorinius veiksnius ir padarinius, sukurti integruotą teorinį pagrindą, kuris atspindėtų suinteresuotųjų šalių kognityvinius ir socialinius procesus. Taikomasis tikslas. Parengti konceptualias gaires tolesniems empirinio tyrimo etapams, leidžiančias tiksliau išmatuoti reputacijos suvokimo ir nustatymo sritis organizacijų tyrimuose. Tyrimo uždaviniai: Apibrėžti organizacijos ir šiuolaikinės organizacijos teorinę sampratą. Nustatyti organizacijos reputacijos reikšmę ir jos formavimo įtaką organizacijai. Atskleisti organizacijos reputacijos įtakos vartotojų pasitikėjimui organizacija veiksnius. Metodai. Mokslinės literatūros analizė, sintezė, interpretavimas ir apibendrinimas. Rezultatai. Organizacija yra struktūra, kurioje žmonės ar žmonių grupės koordinuoja savo veiklą siekdami bendrų tikslų, turėdami aiškią hierarchinę valdymo sistemą ir reglamentuotą veiklą, užtikrinančią veiksmingumą ir kontrolę. Klasikinės organizacijos dažniausiai vadovaujasi tradicine struktūra, kur sprendimai priimami ir įgyvendinami iš viršaus į apačią, tačiau šiuolaikinės organizacijos vis dažniau siekia lankstesnių modelių, kurie leistų greičiau reaguoti į pokyčius ir skatintų inovacijas. Šiuolaikinės organizacijos yra dinamiškos ir geba prisitaikyti prie greitai besikeičiančios aplinkos, integruodamos naujoves ir technologijas į savo veiklą. Jos ne tik reaguoja į rinkos pokyčius, bet ir aktyviai inicijuoja juos, siekdamos konkurencinio pranašumo ir ilgalaikio augimo. Organizacijos reputacija yra dinamiškas ir sudėtingas procesas, kuriam įtaką daro daugelis tiek vidinių, tiek išorinių veiksnių. Vidiniai veiksniai, tokie kaip organizacijos kultūra, vertybės ir darbuotojų gerovė, yra pagrindiniai elementai, lemiantys organizacijos reputaciją, tačiau išoriniai veiksniai, tokie kaip rinkos dinamika, socialinė atsakomybė ir inovacijos, taip pat turi reikšmingą įtaką. Veiksmingas reputacijos valdymas apima tiek proaktyvias, tiek reaktyvias strategijas, kurios padeda organizacijai išlaikyti teigiamą įvaizdį ir užsitikrinti ilgalaikį konkurencingumą. Organizacijos reputacija turi didelę įtaką vartotojų pasitikėjimui. Gera reputacija padeda kurti ilgalaikius ryšius su darbuotojais, klientais, investuotojais ir kitomis suinteresuotomis šalimis. Įmonės, kurios veikia skaidriai, elgiasi etiškai ir aktyviai prisideda prie socialinės atsakomybės, dažniau sulaukia teigiamų įvertinimų ir tvirtų santykių su vartotojais. Pasitikėjimas išlieka pagrindiniu veiksniu, lemiančiu ilgalaikę organizacijos sėkmę ir konkurencingumą rinkoje. Raktiniai žodžiai: reputacija, organizacija, šiuolaikinė organizacija, vartotojas.
Copyright (c) 2025 Autorius(iai). Publikavo Lietuvos sporto universitetas. https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Socialinės atsakomybės veiklų įgyvendinimas sporto organizacijose
Straipsnio aktualumas ir naujumas. Sporto organizacijos vis dažniau susiduria su didėjančiais visuomenės, rėmėjų ir vietos bendruomenių lūkesčiais prisidėti prie socialinių bei aplinkosauginių problemų sprendimo. Fanai ypač vertina įmonių socialinės atsakomybės (ĮSA) (angl. corporate social responsibility, CSR) iniciatyvas kaip svarbią tapatybės ir lojalumo formavimo dalį (Tavares et al., 2023). Be to, ĮSA veiklos stiprina sporto organizacijų finansinį stabilumą bei gerina suinteresuotųjų šalių pasitenkinimą, kas patvirtina jų strateginę vertę darnaus vystymosi kontekste (Chen, 2025). Galiausiai, tarptautiniai standartai ir nacionalinės sporto strategijos reikalauja didesnio skaidrumo ir atsakomybės: ĮSA tampa ne tik reputacijos palaikymo priemone, bet ir būtinąja organizacijos veiklos filosofijos dalimi. Nors pasaulinėje literatūroje siūlomi visapusiški ĮSA modeliai (pvz., Yang et al., 2024), regioniniame kontekste – ypač Lietuvoje ir panašiose rinkose – trūksta empirinių studijų, kuriose būtų nagrinėjamas realus ĮSA iniciatyvų įgyvendinimas kasdienėje praktikoje. Be to, dauguma tyrimų apsiriboja deklaracijomis ar retrospektyviomis ataskaitomis, netaikant kokybinės grindžiamosios teorijos, kurios esmė yra išvesti („pamatuoti“) teoriją tiesiogiai iš surinktų duomenų, o ne iš anksto taikyti jau turimą teorinį modelį. Modeliai, išskiriantys švietimo, sveikatos, komunikacijos ir ekologinės atsakomybės sritis (Zargar & Rynne, 2023), dar nebuvo praktiškai pritaikyti Lietuvos ar Baltijos šalių sporto organizacijose. Todėl tikimasi, kad šis tyrimas, orientuotas į socialinės atsakomybės (SA) (angl. social responsibility, SR) veiklų diegimą ir vertinimą, užpildys aiškią mokslo spragą bei suteiks praktikams konkrečias gaires, kaip veiksmingai integruoti ĮSA veiklas į savo strateginį valdymą. Nepaisant didėjančio dėmesio šiai temai pasauliniu mastu, Lietuvoje (ar šiame regione) trūksta empirinių tyrimų, atskleidžiančių realią sporto organizacijų praktiką, veiklų turinį, jų įgyvendinimo sunkumus bei poveikį. Ši tema lieka nepakankamai ištirta vietos ir nacionaliniu lygiu. Tyrimo problema. Ar SA veiklų įgyvendinimas turi poveikį darbuotojams sporto organizacijoje? Tyrimo objektas. SA veiklų įgyvendinimas. Tyrimo tikslas. Ištirti, kaip SA veiklos įgyvendinamos sporto organizacijose ir kokią reikšmę jos turi organizacijos veiklai bei suinteresuotosioms šalims. Uždaviniai: Atskleisti SA sampratą. Aptarti SA veiklų turinį sporto organizacijoje. Tyrimo metodai: Mokslinės literatūros analizė. Statistinių duomenų analizė. Anketinė apklausa. Rezultatai. SA samprata sporto organizacijoje išsiplėtė nuo tradicinės labdara paremtos veiklos iki kompleksinio strateginio požiūrio, apimančio tiek išorinę, tiek vidinę atsakomybę. Šiuolaikinė SA orientuojama ne tik į socialinius projektus ar aplinkosaugą, bet ir į darbuotojų gerovę, emocinę būseną, lygias galimybes, darbo ir gyvenimo pusiausvyrą bei komandinės kultūros stiprinimą. Šie aspektai tampa svarbia organizacijos strategijos dalimi, ypač sporto sektoriuje, kuriame darbuotojai patiria didesnį emocinį ir fizinį krūvį. Išanalizavus tyrimo rezultatus paaiškėjo, kad SA veiklų integravimas į organizacijos valdymą padeda sukurti tvaresnę, konkurencingesnę ir etiškesnę organizaciją, o SA turinys nuolat plečiamas, reaguojant į darbuotojų ir visuomenės lūkesčius. Darbuotojų gerovė yra daugialypis reiškinys, apimantis fizinę, psichologinę, socialinę ir profesinę savijautą. Tyrimo rezultatai atskleidžia, jog sporto sektoriuje ypač svarbios tokios sritys kaip emocinė sveikata, darbo ir gyvenimo balansas, karjeros galimybės ir saugi darbo aplinka. Psichologinis kapitalas, vadovų palaikymas bei organizacijos atstovų įsitraukimas į sprendimų priėmimą stiprina darbuotojų pasitenkinimą, motyvaciją ir lojalumą organizacijai. Raktiniai žodžiai: socialinė atsakomybė, darbo aplinka, darbuotojai, sporto organizacija.
Žmogiškųjų išteklių plėtros perspektyvos Kazachstano Respublikoje
Mokslinio požiūrio aktualumas ir naujumas. Šiuolaikinei ekonomikos plėtrai reikalingi novatoriški specialistų sprendimai. Pasaulio bendruomenė susiduria su išteklių esamo potencialo ir racionalaus panaudojimo klausimu. Turizmo sektoriuje, kuriant aukštos kokybės produktą, šalies gamtos, kultūros ir istorijos paveldas ne tik išnaudojamas, bet ir saugomas, didinant vartotojų sąmoningumą ir žinias. Tokiam aukštos kokybės produktui realizuoti būtina plėtoti žmogiškuosius išteklius. Tyrimo problema. Svarbiausia Kazachstano užduotis – visiškai išnaudoti savo išteklių potencialą. Tai apima ne tik ekonomikos, pramonės ir žemės ūkio sektorių vystymą, bet ir aukštos kokybės žmogiškojo potencialo, svarbiausio bet kurios šalies ištekliaus, ugdymo sistemos kūrimą. Specialistų rengimas turėtų būti orientuotas į profesinio mokymo sistemą, kuri ugdo darbo rinkoje paklausias kompetencijas. Tyrimo tikslas – apsvarstyti žmogiškųjų išteklių valdymo plėtros perspektyvas Kazachstano Respublikoje, pabrėžiant tai, kad specialistų rengimas turėtų būti orientuotas į profesinio mokymo sistemą, skirtą darbo rinkoje paklausioms kompetencijoms formuoti. Metodai: mokslinės literatūros analizė ir tyrimas, analizė ir apdorojimas. Rezultatai. Rezultatai parodė, kad žmogiškųjų išteklių valdymas apima ne tik profesinę veiklą, bet ir visus procesus, kurie tiesiogiai ar netiesiogiai veikia žmogiškųjų išteklių charakteristiką, t. y., jų potencialius gebėjimus (profesinius, fizinius, intelektinius ir dvasinius). Taigi, aukštos kvalifikacijos specialistų, gebančių ne tik atlikti savo darbo pareigas, bet ir organizuoti, valdyti bei sisteminti darbą, rengimas yra svarbi Kazachstano Respublikos ekonominio vystymosi užduotis. Reikšminiai žodžiai: Turizmas; specialistų rengimas; personalo valdymas; darbo rinka; darbo ištekliai
Vartotojų pasitenkinimas prenumeruojama sporto turinio platforma
Ateities turizmo rinkos: tarp skaitmenizacijos ir žmogiškumo – „Kavos kelio“ turizmo vizija
Mokslinės prieigos aktualumas ir naujumas. Per pastaruosius dešimtmečius turizmas patyrė fundamentalių pokyčių, kurie iš esmės pakeitė kelionių sampratą ir jų socialinę prasmę. Globalūs sukrėtimai – COVID-19 pandemija, karas Ukrainoje, klimato kaitos padariniai – ne tik apribojo fizinį judėjimą, bet ir paskatino permąstyti kelionių vertę bei motyvus. Šiuolaikinis turistas vis rečiau kelionę suvokia tik kaip geografinį judėjimą; ji tampa būdu įprasminti savo santykį su pasauliu, išreikšti vertybes ir pasirinkimus, susijusius su atsakomybe, technologijomis ir tvarumu. Bekele ir Raj (2025) teigia, kad kelionės šiandien yra socialinė ir kultūrinė investicija, atspindinti keliautojo savivoką ir pasaulėžiūrą. Šis paradigminis pokytis leidžia daryti prielaidą, kad ateities turizmui būtina suderinti inovacijas su autentiškos patirties poreikiu. Remiantis tyrėjų (Bekele & Raj; 2025; Buhalis, 2020, 2025; Gretzel, 2022; OECD, 2023; WTTC, 2024 ir kt.) įžvalgomis, straipsnyje aptariama, kaip skaitmeninės technologijos ir dirbtinio intelekto sprendimai formuoja naują kelionių kultūrą, kartu išryškindami paradoksą tarp technologinio patogumo ir autentiškos patirties poreikio. Analizuojamas tvarumo diskursas, keliautojų ekologinis sąmoningumas ir skaitmeninio nuovargio reiškinys, vis dažniau skatinantis atsigręžti į žmogiškumą. Siekiant atskleisti, kaip skaitmenizacija ir žmogiškumas gali būti suderinti ateities turizmo modeliuose, straipsnyje pristatoma ir vertinama „Kavos kelio“ koncepcija – gastronominio turizmo forma, pabrėžianti ryšį su vietos kultūra, tradicijomis ir tvariais pasirinkimais. Pateikiama įžvalga, kad ši koncepcija gali tapti inovatyviu turizmo modeliu, kuriame technologijos papildo, bet ne pakeičia žmogiškąją patirtį. Pandemijos metu spartėjanti skaitmenizacija paskatino technologijų integraciją į beveik visas turizmo proceso grandis. Buhalis (2023) pabrėžia, kad virtualios patirtys, dirbtinio intelekto įrankiai ir skaitmeninės planavimo sistemos tapo būtina sektoriaus veikimo dalimi. Vis dėlto technologijų dominavimas išryškino ir keliones lydinčius paradoksus: nykstantį spontaniškumą, mažėjantį ryšį su vietos kultūra ir didėjantį skaitmeninį nuovargį. Greta to, augantis keliautojų ekologinis sąmoningumas (European Travel Commission, 2024) ir tvarumo reikalavimai verčia turizmo sektorių ieškoti naujų, atsakingų ir kultūriškai prasmingų patirčių formų. Atsižvelgiant į šiuos procesus, aktuali tampa gastronominio turizmo kryptis, kuri jungia vietos kultūrą, tradicijas ir socialinį ryšį. „Kavos kelio“ koncepcija iškyla kaip vienas iš inovatyvių modelių, siūlančių galimybę derinti technologijas su žmogiškumu ir tvarumu. Ši koncepcija leidžia analizuoti platesnį klausimą – kaip turizmas gali išlikti modernus, tačiau kartu gebėti kurti autentišką, vertybinę patirtį. Tyrimo problema. Šiuolaikinis turizmas patiria prieštaringą transformaciją: spartėjanti skaitmenizacija didina paslaugų veiksmingumą ir prieinamumą, tačiau kartu silpnina autentiškos kelionės patirties dimensijas – žmogiškąjį ryšį, kultūrinį gylį ir spontaniškumą. Keliautojai, reaguodami į technologijų įsigalėjimą ir didėjantį skaitmeninį nuovargį, vis dažniau siekia tvarių ir kultūriškai prasmingų patirčių. Tuo pat metu tvarumo reikalavimai ir ekologinis sąmoningumas verčia turizmo sektorių ieškoti naujų modelių, kurie derintų inovacijas su žmogiškumu. Tačiau iki šiol stokojama teorinių įžvalgų, kaip šias tris dimensijas – skaitmenizaciją, tvarumą ir autentišką patirtį – būtų galima suderinti viename nuosekliame turizmo modelyje. Todėl kyla klausimas, ar gastronominis turizmas, o ypač „Kavos kelio“ koncepcija, gali tapti veiksmingu sprendimu integruojant šias tarpusavyje konkuruojančias tendencijas ir pasiūlyti tvaresnę ateities turizmo kryptį. Tyrimo tikslas: mokslinių įžvalgų pagrindu, identifikuoti skaitmenizacijos, tvarumo ir žmogiškumo sąveiką turizmo sektoriuje, išryškinant „Kavos kelio“ koncepcijos, kaip inovatyvaus ateities turizmo modelio, potencialą. Rezultatai. Tyrimo rezultatai rodo, kad ateities turizmo vertė priklausys nuo gebėjimo išlaikyti pusiausvyrą tarp skaitmeninimo ir autentiškos patirties. Technologijos bus veiksmingos tik tiek, kiek jos praturtins kelionių turinį, nepaversdamos jų vien technologiniu procesu. Gastronominio turizmo modeliai, tokie kaip „Kavos kelias“, gali reikšmingai prisidėti prie kelionių humanizavimo ir kultūrinių ryšių stiprinimo, nes jų esmė grindžiama ryšiu su tradicijomis, vietos gyventojais, istorija ir emocine patirtimi, kurios negalima algoritmiškai atkurti. Ateities perspektyvos rodo, kad turizmo sektorius turės išspręsti keletą tarpusavyje susijusių uždavinių: nuosekliai integruoti inovacijas, kad jos ne pakeistų žmogiškumą, o jį papildytų; mažinti technologijų ekologinį pėdsaką ir užtikrinti jų tvarų taikymą; kurti turizmo modelius, kurie išsaugotų kultūrinį identitetą ir vietos patirtis; ir stiprinti keliautojų gebėjimą atsakingai rinktis ir vertinti autentiškas, išgyventas patirtis. Galima daryti išvadą, kad kelionės išliks prasmingos tiek, kiek leis keliautojams patirti pasaulį per žmones, kultūrą ir tikras, ne algoritmines emocijas. Turizmas, gebantis derinti technologinę pažangą, tvarumą ir žmogiškąsias vertybes, turės didžiausią potencialą tapti atspariu, etišku ir prasmingu ateities sektoriumi. Reikšminiai žodžiai: turizmas; skaitmenizacija; tvarumas; autentiškumas; gastronominis turizmas; dirbtinis intelektas; „Kavos kelias“
Etnokultūrinio turizmo plėtros perspektyvos Kazachstano Respublikoje
Mokslinio požiūrio aktualumas ir naujumas. Šiuolaikiniame globalizacijos kontekste kultūros ir gamtos paveldo apsauga įgauna ypatingą reikšmę tiek tarptautiniu, tiek nacionaliniu lygmeniu. Kultūros paveldas suprantamas ne tik kaip materialių istorinių objektų visuma, bet ir kaip tautos istorinės atminties, tapatybės, vertybių ir kultūrinės įvairovės išsaugojimo pagrindas. Tarptautinės konvencijos, ypač UNESCO Pasaulio paveldo konvencija, pabrėžia visuotinę išskirtinę kultūros paveldo vertę, nepriklausomai nuo jo geografinės ar politinės priklausomybės. Pastaraisiais dešimtmečiais kultūros paveldo sąvoka gerokai išsiplėtė – nuo ​​siauro požiūrio, apimančio tik nekilnojamuosius architektūros ar archeologijos objektus, iki plataus kultūros supratimo, apimančio gyvenimo būdą, tradicijas, socialines praktikas ir žmogaus bei gamtos sąveiką. Ši transformacija ypač svarbi plėtojant kultūrinį ir pažintinį turizmą, kuris tampa reikšmingu regionų tvaraus vystymosi veiksniu. Tyrimo naujumas siejamas su kultūros paveldo, ne tik kaip saugotino objekto, bet ir kaip strateginio ištekliaus, galinčio didinti turistinį patrauklumą, formuoti šalies tarptautinį įvaizdį ir prisidėti prie socialinės ir ekonominės plėtros, vertinimu. Ypatingas dėmesys skiriamas Kazachstano kultūros paveldo objektų atrankos, pagrindimo ir įtraukimo į UNESCO pasaulio paveldo sąrašą klausimams. Tyrimo problema. Nepaisant tarptautinių paveldo apsaugos mechanizmų ir Kazachstano įsipareigojimų pagal UNESCO konvenciją, išlieka istorinės ir kultūrinės vertės objektų atrankos moksliškumo ir pagrįstumo problema. Nepakankamai ištirti arba iki galo moksliškai nepagrįsti objektai, pretenduojantys į pasaulio paveldo statusą, gali kelti grėsmę valstybės kultūrinei reputacijai ir pakenkti UNESCO sąrašo patikimumui. Be to, kultūros paveldo integravimas į turizmo plėtros procesus dažnai vykdomas fragmentiškai, trūkstant tarpdisciplininio požiūrio ir sistemingo stebėjimo. Tai lemia, kad paveldo, kaip tvaraus turizmo ir regioninės plėtros priemonės, potencialas nėra iki galo išnaudojamas. Tyrimo tikslas: Tyrimo tikslas – išanalizuoti kultūros paveldo sampratą ir jos plėtrą, įvertinti UNESCO pasaulio paveldo objektų atrankos ir įtraukimo kriterijus ir atskleisti kultūros paveldo vaidmenį formuojant Kazachstano turistinį patrauklumą, ypatingą dėmesį skiriant Chodža Achmedo Jasavio mauzoliejaus, kaip pasaulio paveldo objekto, reikšmei. Metodai: Mokslinės literatūros analizė ir tyrimas; 2. Analizė ir apdorojimas. Rezultatai. Kultūros ir gamtos paveldas yra gyvybiškai svarbus istorinės atminties, kultūrinio tapatumo ir tautų įvairovės išsaugojimo elementas, taip pat reikšmingas išteklius tvariam šiuolaikinės visuomenės vystymuisi. Šiuolaikinei kultūros paveldo sampratai būdingas išplėstas turinys ir tarpdisciplininis požiūris, apimantis istorinius, kultūrinius, geografinius, socialinius ir ekonominius bei turizmo aspektus. Įtraukimas į UNESCO pasaulio paveldo sąrašą reikalauja griežto mokslinio pagrindimo, išsamaus istorinio ir kultūrinio vertinimo bei atitikties išskirtinės visuotinės vertės kriterijams. Kazachstano Respublika turi didelį kultūros ir gamtos paveldo potencialą, ką įrodo jau į UNESCO pasaulio paveldo sąrašą įtrauktos vietovės, taip pat platus preliminaraus sąrašo objektų pasirinkimas. Pasaulio paveldo vietovės prisideda prie teigiamo tarptautinio šalies įvaizdžio formavimo ir didina jos turistinį patrauklumą, kartu sudarydamos prielaidas etnokultūrinio ir edukacinio turizmo plėtrai. Veiksminga kultūros paveldo apsauga ir naudojimas yra įmanomi tik įgyvendinant tarptautinius valdymo standartus, plėtojant kultūros infrastruktūrą ir aktyviai dalyvaujant valstybei bei tarptautinėms organizacijoms. Etnokultūrinio turizmo plėtra Kazachstane yra ne tik ekonominė galimybė, bet ir svarbus mechanizmas, skirtas išsaugoti, propaguoti ir perduoti unikalų istorinį ir kultūrinį paveldą ateities kartoms. Reikšminiai žodžiai: turizmas; etnokultūrinis turizmas; gamtos ir kultūros paveldas; reklama
Socialinių medijų poveikis renkantis sporto turinį
Šiame tyrime nagrinėjamas socialinių medijų poveikis vartotojų pasirinkimams, susijusiems su sporto turiniu, ypatingą dėmesį skiriant futbolo tematikai ir „TOPsport“ A lygos pavyzdžiui. Tyrimo tikslas – nustatyti, kaip socialinės medijos veikia žmonių informacijos paieškos įpročius, emocinį įsitraukimą bei bendruomeniškumo jausmą sporto kontekste. Remiantis mokslinės literatūros analize ir kiekybiniu tyrimu – anketine apklausa (n = 384) – atskleista, jog socialinės medijos padeda greitai rasti aktualią informaciją, formuoja vartotojų nuomonę apie futbolo klubus, didina emocinį pasitenkinimą bei įtraukia į bendruomeninę veiklą. Respondentai socialinius tinklus vertina kaip ne tik informacinį, bet ir bendravimo, saviraiškos bei įtakos darymo įrankį. Tyrimas išryškina socialinių tinklų, kaip veiksmingos sporto rinkodaros komunikacijos priemonės, svarbą ir parodo jų poveikį vartotojų dalyvavimui sporto gyvenime. Reikšminiai žodžiai: socialinės medijos; sporto turinys; futbolas; vartotojų įsitraukimas; bendruomenė; informacijos paieška; sporto rinkodara; „TOPsport“ A lyga
Pradinių klasių mokinių emocinės savijautos ir fizinio aktyvumo tarpusavio sąsajos
Vaikų fizinis aktyvumas (FA) ir teigiama emocinė būsena yra glaudžiai susiję ir teigiamai veikia pažintinius gebėjimus, savijautą ir socialinę integraciją. Mokykla atlieka svarbų vaidmenį didinant fizinį aktyvumą ir gerinant emocinę savijautą. Šio tyrimo tikslas buvo nustatyti skirtingų veiksnių įtaką vaikų FA ir emocinei gerovei. Metodika. Į tyrimą buvo įtraukti 166 pradinių klasių mokiniai iš trijų skirtingų tipų mokyklų. Buvo naudojamos dvi priemonės: SAN skalė emocinei būsenai įvertinti ir IPAQ-LT klausimynas FA lygiui nustatyti. Rezultatai. Lyties poveikis emocinei būsenai ir FA nebuvo statistiškai reikšmingas. Mokyklos tipas turėjo reikšmingą poveikį vaikų FA ir emocinei gerovei: kaimo mokyklos mokiniai, palyginti su valstybine miesto ir privačia mokykla, turėjo didesnį nuotaikos, savijautos ir FA lygį. Savijauta yra glaudžiai susijusi su nuotaika, tačiau FA reikšmingo poveikio nei savijautai, nei nuotaikai neturi. Reikšminiai žodžiai: mokyklinio amžiaus vaikai; aktyvumas; savijauta; psichologinė gerovė
Įmonės komunikacijos strategijos su mažmenininkais tobulinimas
Straipsnio aktualumas ir naujumas. Įmonės kasdien susiduria su vis konkurencingesne rinka, o sklandus ir aiškus bendravimas su verslo partneriais užtikrina sėkmę ir stabilius santykius. Türkeș ir kiti (2024) teigia, kad pasitikėjimas, bendradarbiavimas ir bendravimas stiprina ryšius, santykinis socialinio kapitalo įtvirtinimas yra pagrindinis sėkmingos įmonės veiksnys. Mažmeninės prekybos sektoriuje dideli mažmeninės prekybos tinklai yra vieni svarbiausių tiekimo grandinėje, nes jie yra grandis tarp gamybos įmonės ir vartotojo, o tai reiškia, kad mažmeninės prekybos tinklai nustato, kokie produktai pasiekia auditorijas ir kokiais kiekiais jie parduodami. Komunikacijos strategija prekyboje. Kaip teigia Sparacino ir kiti (2024), komunikacija tai priemonė, kuria įmonė praneša apie savo tikslus ir pasiekimus per iniciatyvas. Be to, prekybos tinklai stiprina galutiniam vartotojui siūlomų produktų asortimentą, nori prekybos centrų lentynose pristatyti profesionaliai ir patraukliai atrodančius produktus, todėl daug dėmesio skiria išorinei komunikacijai ir gerų santykių su produktų tiekėjais palaikymui. Pastaroji priežastis gali nulemti įmonės komunikacijos strategijos su mažmeninės prekybos tinklais kokybę. Lacombe ir kiti (2024) teigia, kad bendravimas yra pagrindinis veiksnys kuriant ir palaikant prasmingus socialinius santykius. Sėkmingas bendravimas su tiekėju gali lemti geresnę padėtį rinkoje ir matomumą, mažmeninės prekybos tinklai gali būti užtikrintesni dėl savo partnerio patikimumo. Karlsson ir kiti (2023) pabrėžia, kad mažmeninės prekybos tinklai turėtų strategiškai valdyti savo tiekimo grandinę ir remtis elgesio normomis, kurios būdingos įmonėms. Taigi, abiem pusėms turėtų būto garantuojamos palankios sąlygos. Siemieniako ir kiti (2025) teigia, kad, kalbant apie bendrą vertės kūrimą, pagrindinis dėmesys turėtų būti skiriamas ne tik kliento ar tiekėjo vertei, bet ir bendrai vertei. Kita vertus, netinkami komunikacijos metodai gali sukelti nesusipratimų, kurie gali sutrikdyti sandorius, tiekimo grandinės procesus ir ilgalaikę šalių partnerystę. Yadav ir kiti (2024) pastebi, kad negebėjimas strategiškai adaptuoti skirtingų aspektų gali sukelti riziką reputacijai. Komunikacijos strategijos turi būti pritaikytos prie dinamiškos verslo aplinkos ir kintančių vartotojų poreikių. Caferra ir kiti (2025) paaiškina, kad darbuotojai turi būti atsakingi ne tik už vartotojų aptarnavimą ir tai, kad jie jaustųsi patogiai, bet ir už jų problemų ar abejonių, susijusių su įmone, sprendimą. Todėl įmonės komunikacijos strategijos prekybos centruose analizė ir tobulinimas yra viena aktualiausių temų ilgalaikei partnerystei ir konkurencingumui rinkoje. Pasak Troiville (2024), vartotojų požiūris į mažmenininką ir bendravimas iš lūpų į lūpas nuosekliai didina mažmenininko prekės ženklo vertę ir vartotojų lojalumą. Tyrimo problema. Nepaisant prekybos centrų, kaip lemiamo verslo plėtros taško, svarbos, dauguma įmonių neturi konkretaus požiūrio į savo komunikacijos strategijos prekybos centruose tobulinimą. Wiktor ir Sanak-Kosmowska (2021) pažymi, kad konkurencinė strategija grindžiama optimaliu išteklių paskirstymu, kuris leistų įgyti ir išlaikyti dominuojančią padėtį sektoriuje. Daugeliu atvejų įmonės neturi aiškaus plano, kaip užtikrinti nuoseklų ir veiksmingą bendravimą su savo verslo partneriais, palaikyti stabilią komunikaciją ir abipusiai sklandų tikslų koordinavimą. B2B (verslas verslui) įmonės susiduria su naujais sunkumais kontroliuodamos, valdydamos ir kurdamos vertingas klientų patirtis, ypač kai pasikliauja skaitmeninėmis technologijomis (Lundin & Kindström 2023). Tai gali sukelti nesusipratimų, verslo sandorių vėlavimą ir atkreipti dėmesį į įmonės reputacijos svarbą konkurencinėje aplinkoje. Prastas komunikacijos su didžiaisiais mažmenininkais strategijos plėtojimas gali lemti neigiamus veiksnius siekiant bendrų tikslų, nes mažmenininkams gali trūkti aiškios informacijos, nuoseklumo ir strateginių žinių iš įmonės. Kaip teigia Serravalle ir Pantano (2023), įmonės turėtų geriau informuoti apie svarbą, kurią jos teikia vartotojams, ir rūpinimąsi tiek vartotojais, tiek mažmeninės prekybos darbuotojais. Kitaip tariant, neprofesionalus įmonės ir mažmenininkų bendravimas gali lemti didelius nuostolius, pavyzdžiui, užkirsti kelią verslo plėtrai, pabloginti reputaciją su kitais potencialiais verslo partneriais ir sumažinti bendradarbiavimo galimybes. Tyrimo tikslas – nustatyti galimybes tobulinti įmonės komunikacijos su mažmenininkais strategiją, nustatant pagrindinius bendradarbiavimo sunkumus ir priemones, kurios padėtų sukurti veiksmingesnę komunikaciją tarp verslo subjektų. Rezultatai. Tyrimas atskleidė, kad bendrovės komunikacijos strategija su mažmeninės prekybos tinklais yra nepakankamai išvystyta. Naudojami įvairūs komunikacijos kanalai, pradedant el. laiškais ir baigiant tiesioginiais susitikimais. Informantai įvardijo problemas tiek iš įmonės, tiek iš mažmeninės prekybos tinklų pusės – laiko, žinių stoką, dažnai netaktišką ar neformalią komunikaciją, neveiksmingą informacijos pertekliaus valdymą. Siūlomi sprendimai apima dėmesį klientų poreikiams, vidinės komunikacijos stiprinimą, gyvų susitikimų organizavimą ir modernesnių komunikacijos platformų pritaikymą. Įmonei rekomenduojama sukurti išsamią, individualiems poreikiams pritaikytą komunikacijos strategiją, orientuotą į aiškius tikslus ir veiksmingą sąveiką su mažmeninės prekybos tinklais. Patartina įdiegti įmonių socialinės atsakomybės sistemas ir naudoti dirbtinį intelektą, siekiant pagerinti klientų aptarnavimą, automatizuoti procesus ir padidinti produktyvumą. Darbuotojams turėtų būti organizuojami nuolatiniai bendravimo mokymai ir įsteigtas naujas skyrius ar pareigos, kurios įtrauktų, mokytų ir motyvuotų, užtikrindamos nuoseklų ir profesionalų bendravimą tiek įmonės viduje, tiek išorėje. Raktiniai žodžiai: komunikacija, prekybos tinklai, strategija, B2B (verslas verslui), įmonė.
Lygumų slidinėjimas kaip paauglių fizinio aktyvumo ir sveikatos ugdymo veiksnys: teorinis aspektas
Aktualumas ir naujumas. Sparčiai kintanti socialinė ir technologinė aplinka turi reikšmingą poveikį jaunosios kartos gyvensenai bei fiziniam aktyvumui. Moksliniai tyrimai rodo, kad paauglių judėjimo trūkumas tampa vis aktualesne visuomenės sveikatos problema, kuri susijusi su mažėjančiu fiziniu pajėgumu, antsvoriu, psichologiniais sunkumais bei motyvacijos dalyvauti aktyviose veiklose stoka (Ostermeier et al., 2024; World Health Organization, 2021). Žiemos laikotarpiu fizinio aktyvumo galimybių natūralioje aplinkoje gerokai sumažėja, todėl būtina skatinti žiemos sporto formas, tokias kaip lygumų slidinėjimas, kurios gali padėti išlaikyti ir stiprinti jaunimo sveikatą bei motyvaciją judėti (Babaei-Zarch et al., 2024). Nors lygumų slidinėjimas turi akivaizdžių fiziologinių ir psichologinių privalumų, šio sporto poveikis paauglių sveikatai ir fiziniam aktyvumui dar nepakankamai ištirtas, ypač Lietuvoje. Todėl aktualu sistemingai analizuoti lygumų slidinėjimo įtaką paauglių sveikatos stiprinimui ir ugdymui (Hoffman & Clifford, 1992). Lygumų slidinėjimas – viso kūno treniruotė, kurioje derinama ištvermė, koordinacija, kvėpavimo ir širdies ir kraujagyslių sistemų stiprinimas. Šis sportas gali tapti ne tik veiksminga sveikatinimo priemone, bet ir motyvacijos ugdymo įrankiu paaugliams, skatinant juos pažinti judėjimo džiaugsmą, patirti bendrystę bei ugdyti atsakomybę už savo sveikatą. Mokslinė problema. Nors fizinio aktyvumo svarba paauglių sveikatai gerai žinoma, pastaruoju metu vis dažniau konstatuojama jo stoka, kas neigiamai veikia tiek fizinę, tiek psichinę sveikatą. Nepaisant to, kad fizinio aktyvumo ugdymas tarp paauglių plačiai pripažintas kaip svarbi sveikatos stiprinimo priemonė, žiemos sezonu fizinio aktyvumo lygis žymiai sumažėja dėl ribotų galimybių lauke užsiimti sportu (Ostermeier et al., 2024). Todėl ypač žiemos laikotarpiu, kai galimybių užsiimti aktyvia veikla natūralioje aplinkoje sumažėja, paaugliai tampa mažiau aktyvūs. Lygumų slidinėjimas yra kompleksinė fizinio aktyvumo forma, kuri gali veiksmingai skatinti paauglių fizinę ir psichinę sveikatą, tačiau trūksta teorinių ir empirinių tyrimų, išsamiai nagrinėjančių šios sporto šakos naudą ir integravimo į ugdymo procesą galimybes (Hoffman & Clifford, 1992; Babaei-Zarch et al., 2024). Dėl to kyla būtinybė išsamiau išanalizuoti lygumų slidinėjimo poveikį paauglių fizinio aktyvumo stiprinimui ir motyvacijai, taip pat įvertinti jo taikymo galimybes švietimo sistemoje. Tyrimo objektas. Paauglių (14–16 metų) fizinio aktyvumo ir sveikatos stiprinimo procesai, susiję su lygumų slidinėjimo praktika. Straipsnio tikslas – atskleisti lygumų slidinėjimo svarbą 14–16 metų paauglių sveikatai ir fiziniam aktyvumui. Analizuojami fiziologiniai, psichologiniai ir ugdymo aspektai, pabrėžiama šios veiklos įtraukimo į bendrąjį ugdymo procesą reikšmė. Metodai: 1. mokslinės literatūros analizė ir tyrimas; 2. duomenų analizė, apdorojimas. Rezultatai. Žiemos sezonas labai mažina paauglių fizinio aktyvumo lygį, nes galimybės užsiimti lauko veikla natūralioje aplinkoje tampa ribotos. Lygumų slidinėjimas, kaip žiemos sporto šaka, atlieka svarbų prevencinį vaidmenį, leidžiantį išlaikyti ir skatinti paauglių fizinį aktyvumą bei sveikatą žiemos mėnesiais. Skatinant šią veiklą, mažėja žiemos laikotarpio neaktyvumo poveikis, kuris gali sukelti fizinio pajėgumo mažėjimą, antsvorį ir psichologinius sunkumus. Todėl žiemos fizinio aktyvumo skatinimas per lygumų slidinėjimą yra svarbi priemonė siekiant užtikrinti nuoseklų fizinio aktyvumo palaikymą visus metus. Raktiniai žodžiai: lygumų slidinėjimas, fizinis aktyvumas, sveikata, paaugliai, ugdymas, motyvacija, žiemos sportas.
Dirbtinio intelekto visuomenės filosofija kaip pagrindinė nacionalinio konkurencingumo didinimo strategija
Aktualumas. Dirbtinio intelekto (DI) kaip visuomenės pagrindo plėtojimas tapo itin svarbus pirmaujančioms ekonomikoms, kurios jį laiko pagrindiniu nacionalinio konkurencingumo ir saugumo varikliu. Epochoje, kurią apibrėžia sparti technologinė pažanga ir pramonės transformacija, šalys siekia pirmauti tarptautinėje mokslo ir technologijų arenoje, pasinaudodamos dirbtiniu intelektu, kad išspręstų iššūkius tokiuose sektoriuose kaip žemės ūkis, astronomija ir kibernetinis saugumas. Dirbtinio intelekto vaidmuo didinant produktyvumą, tvarumą ir saugumą pabrėžia jo strateginę svarbą, kad šalys turi skubiai aktyviai siekti dirbtinio intelekto plėtros, kad užsitikrintų konkurencinį pranašumą globalizuotame pasaulyje. Metodika. Tyrime taikomas daugialypis metodologinis požiūris. Pirma, atliekama išsami literatūros apžvalga ir dirbtinio intelekto taikomųjų programų įvairiuose sektoriuose, įskaitant žemės ūkį, astronomiją ir kibernetinį saugumą, analizė, siekiant pateikti kontekstą apie dabartinę pažangą ir tendencijas. Antra, lyginamojoje analizėje nagrinėjama pirmaujančių šalių strateginė dirbtinio intelekto politika, siekiant įvertinti, kaip skirtingos šalys pozicionuoja DI savo nacionalinėse darbotvarkėse. Trečia, DI diegimo konkrečiuose sektoriuose, pavyzdžiui, tiksliojo ūkininkavimo ir kibernetinio saugumo, atvejų tyrimai iliustruoja į visuomenę orientuoto požiūrio į DI praktinį poveikį ir galimą naudą. Šio tyrimo tikslas – išanalizuoti strateginę dirbtiniu intelektu grįstos visuomenės puoselėjimo vertę kaip priemonę didinti nacionalinį konkurencingumą ir užtikrinti lyderystę tarptautinių technologinių inovacijų srityje. Ja siekiama išnagrinėti, kaip DI būtų galima panaudoti darniam vystymuisi remti, sektorių efektyvumui didinti ir apsaugai nuo grėsmių, taip prisidedant prie bendro tautos socialinio ir ekonominio atsparumo bei pasaulinės padėties. Rezultatai. Tyrimas atskleidžia, kad dirbtinio intelekto integravimas į įvairius sektorius labai padidino efektyvumą, visų pirma išteklių valdymo, tvarumo ir saugumo srityse. Dirbtiniu intelektu grindžiama pažanga žemės ūkyje, pavyzdžiui, tikslusis ūkininkavimas, prisideda prie didesnio našumo ir aplinkos tvarumo, o astronomijos taikomosios programos padeda apdoroti didelio masto duomenis giluminiams kosmoso tyrimams. Kibernetinio saugumo srityje dirbtinis intelektas pasirodė esąs labai svarbus realiuoju laiku nustatant kibernetines grėsmes ir kovojant su jomis. Šios išvados patvirtina, kad į dirbtinį intelektą orientuotas visuomenės modelis gali padidinti nacionalinį atsparumą, paskatinti ekonominį stabilumą ir sustiprinti šalies konkurencinę padėtį pasaulinėje arenoje. Išvados. Dirbtinio intelekto visuomenės atsiradimas ir vystymasis pasaulio technologinės transformacijos kontekste yra procesas, kurio metu visuomenės prisitaiko prie esminių pokyčių, kuriuos sukelia dirbtinio intelekto technologijų diegimas ir plėtra. Šis procesas apima keletą pagrindinių aspektų: ekonominius pokyčius, pagrįstus gamybos procesų automatizavimu, dėl kurio padidėja efektyvumas ir našumas; naujų rinkų ir verslo modelių, pagrįstų DI pajėgumais, kūrimą, įskaitant darbo vietų perskirstymą ir darbuotojų įgūdžių reikalavimų pokyčius; socialinius pokyčius, kurie grindžiami žmonių tarpusavio sąveikos ir technologijų pokyčiais; perėjimą prie pažangiųjų miestų ir bendruomenių, kur DI padeda valdyti išteklius ir užtikrinti gyvenimo komfortą; poveikį švietimui, sveikatai ir kitoms gyvenimo sritims diegiant individualizuotus DI grindžiamus sprendimus; kultūrinius pokyčius, kuriais siekiama pakeisti vertybes ir pasaulėžiūrą, susijusią su DI technologijomis; naujų kultūrinių praktikų ir DI grindžiamų žiniasklaidos formatų atsiradimą; skaitmeninės kultūros raidą ir jos poveikį tradicinėms kultūros formoms; politinius ir etinius iššūkius, įskaitant naujų DI reglamentavimo ir teisinių sistemų nustatymą; etišką DI naudojimo užtikrinimą, išvengiant diskriminacijos, ir teisingumo užtikrinimą; rizikos, susijusios su duomenų saugumu ir privatumu, valdymą; technologinę plėtrą, grindžiamą nuolatiniu DI algoritmų ir modelių tobulinimu; DI integravimą į įvairius ekonomikos sektorius ir kasdienį gyvenimą; infrastruktūros, kuria remiamasi diegiant didelio masto DI (pvz., 5G tinklų, duomenų centrų), kūrimą. Šis procesas atspindi bendrą technologinę pasaulio transformaciją, kai DI tampa neatsiejama ekonominio, socialinio, kultūrinio ir politinio gyvenimo dalimi. Raktiniai žodžiai: dirbtinis intelektas, visuomenės filosofija, nacionalinis konkurencingumas, strategija.
Copyright (c) 2024 Autorius(iai). Publikavo Lietuvos sporto universitetas. https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
„Skaitmeninio švietimo 4.0“ koncepcijos formavimas popandeminėje eroje
Aktualumas. „Skaitmeninio švietimo 4.0“ koncepcijos formavimo aktualumas popandeminėje eroje yra itin aktualus popandeminėje realybėje, nes COVID-19 pandemija gerokai paspartino skaitmeninimo procesą visose srityse, ypač švietimo. Pereidami prie nuotolinio ir hibridinio mokymosi, švietimo įstaigos ir studentai susidūrė su poreikiu naudotis naujausiomis skaitmeninėmis technologijomis, o tai atvėrė naujas galimybes organizuoti ugdymo procesą. Kartu šie pokyčiai atskleidė nemažai iššūkių, įskaitant nevienodas galimybes naudotis technologijomis, nepakankamą skaitmeninę infrastruktūrą ir poreikį ugdyti tiek studentų, tiek mokytojų skaitmeninius įgūdžius. Šiandien skaitmeninis švietimas neapsiriboja paprastu mokymosi perkėlimu į internetinę aplinką ir įgyja gilesnę prasmę Ketvirtosios pramonės revoliucijos kontekste. „Skaitmeninis švietimas 4.0“ numato lankstų, individualizuotą mokymąsi, dirbtinio intelekto, automatizavimo, didžiųjų duomenų ir pritaikomųjų technologijų integravimą, kad mokymasis taptų efektyvesnis ir prieinamesnis, jaunimas būtų geriau parengtas ateities profesijoms. Šis požiūris padeda ugdyti šiuolaikinei darbo rinkai svarbius naujus įgūdžius ir kompetencijas, pavyzdžiui, kritinį mąstymą, analizę, skaitmeninį raštingumą ir gebėjimą prisitaikyti. Atsižvelgiant į globalizaciją ir didėjančią šalių konkurenciją, „Skaitmeninis švietimas 4.0“ atlieka svarbų vaidmenį užtikrinant nacionalinių švietimo sistemų konkurencingumą ir ugdant skaitmeninės ekonomikos darbo jėgą. Koncepcijos aktualumą patvirtina ir poreikis integruoti tarptautinę patirtį, įgyvendinti gerąją praktiką ir užtikrinti tvarią švietimo plėtrą nuolatinių technologinių ir socialinių bei ekonominių pokyčių kontekste (Voronkova, Vasylchuk, Nikitenko et al., 2023). Tyrimo problema. Pagrindinė tyrimo problema – poreikis sukurti ir įgyvendinti veiksmingą „Skaitmeninio švietimo 4.0“ koncepciją, kuri atitiktų popandeminės eros iššūkius ir teiktų kokybiškus mokymus būsimiems skaitmeninės ekonomikos specialistams. Nepaisant aktyvaus švietimo skaitmeninimo COVID-19 pandemijos metu, lieka nemažai neišspręstų klausimų: nevienodos galimybės naudotis šiuolaikinėmis technologijomis, nepakankama švietimo proceso dalyvių skaitmeninė kompetencija, skaitmeniniam mokymuisi pritaikytos infrastruktūros ir metodų trūkumas. Tyrimo objektas yra „Skaitmeninio švietimo 4.0“ koncepcijos formavimas popandeminėje eroje. COVID-19 pandemija iš esmės pakeitė švietimo sistemų veikimą, paspartindama skaitmeninių technologijų diegimą ir pabrėždama tvarių, lanksčių ir įtraukių mokymosi modelių poreikį. Šis pokytis paskatino „Skaitmeninio švietimo 4.0“ koncepcijos, suderintos su „Pramonės 4.0“ principais, kuri atitinka kintančius besimokančiųjų ir pedagogų poreikius globaliai susijusiame, technologijomis pagrįstame pasaulyje, atsiradimą. Metodika. Tyrimo metodika apima kelis etapus ir metodus, kuriais siekiama išsamiai ištirti ir analizuoti „Skaitmeninio švietimo 4.0“ koncepcijos komponentus. Pagrindiniai tyrime naudojami šie metodai. Siekiant nustatyti dabartinę švietimo sektoriaus būklę ir poreikius inovatyvių technologijų kontekste, buvo atlikta esamų tyrimų ir reglamentų, susijusių su švietimo skaitmenine transformacija, peržiūra. Tai padėjo nustatyti pagrindines sąvokas ir praktiką, kurios sudaro „Skaitmeninio švietimo 4.0“ pagrindą. Buvo palyginta tarptautinė švietimo skaitmeninimo patirtis, įskaitant ES, JAV, Kinijos ir Pietų Korėjos, kurios aktyviai diegia „Pramonės 4.0“ technologijas švietime, metodus. Palyginimas leido mums nustatyti geriausią praktiką, kurią galima pritaikyti Ukrainai. Siekiant suprasti skaitmeninio ugdymo poreikius ir iššūkius, buvo atlikta mokytojų ir mokinių apklausa, taip pat interviu su švietimo technologijų ekspertais. Tai leido mums suprasti, kaip švietimo bendruomenė suvokia naujas skaitmenines priemones ir kokiems aspektams reikia papildomos paramos. Studijuojami iš skaitmeninių mokymosi platformų surinkti duomenys, siekiant suprasti mokinių elgesio modelius, įsitraukimo lygį ir įvairių skaitmeninių priemonių efektyvumą. Tai leidžia mums teikti asmenines rekomendacijas, kaip pagerinti mokymosi procesus. Tyrimo tikslas – nustatyti pagrindinius „Skaitmeninio švietimo 4.0“ koncepcijos komponentus ir principus popandeminėje eroje. Rezultatai. „Skaitmeninio švietimo 4.0“ koncepcija tampa svarbiu etalonu kuriant modernią švietimo sistemą, galinčią veiksmingai įveikti popandeminio pasaulio iššūkius. Jame numatoma pereiti prie novatoriškų švietimo modelių, grindžiamų Ketvirtosios pramonės revoliucijos technologijų, tokių kaip dirbtinis intelektas, daiktų internetas, didieji duomenys, virtuali ir papildyta realybė, integravimu. Šios priemonės ne tik daro švietimą lankstesnį, prieinamesnį ir efektyvesnį, bet ir padeda ugdyti kritinį mąstymą, skaitmeninį raštingumą bei prisitaikymo įgūdžius, būtinus sėkmingai karjerai sparčiai kintančioje technologinėje aplinkoje. Tyrimas rodo, kad nors sėkmingi skaitmeninimo modeliai švietime jau egzistuoja skirtingose šalyse, „Skaitmeninio švietimo 4.0“ įgyvendinimas Ukrainoje reikalauja pritaikyti šias praktikas prie nacionalinės specifikos. Svarbu teikti pakankamą paramą infrastruktūrai, rengti mokymus mokytojams ir didinti mokinių skaitmeninio raštingumo lygį. Be to, būtina toliau tobulinti reglamentavimo sistemą, kad būtų apsaugotos skaitmeninio švietimo platformų naudotojų teisės ir privatumas. Rekomendacijos padės įgyvendinti efektyvų „Skaitmeninio švietimo 4.0“ modelį, kuris atitiks šiuolaikinio pasaulio iššūkius ir užtikrins lankstų, prisitaikantį bei kokybišką ugdymo procesą. Apskritai „Skaitmeninio švietimo 4.0“ koncepcija gali skatinti įtraukią, individualizuotą ir saugią švietimo aplinką, atitinkančią šiuolaikinės visuomenės poreikius. Šios koncepcijos įgyvendinimas bus svarbus žingsnis plėtojant į ateitį orientuotą Ukrainos švietimą ir padės sukurti sąlygas kokybiškam švietimui, prieinamam kiekvienam studentui, nepriklausomai nuo gyvenamosios vietos ar socialinės padėties. Raktiniai žodžiai: „Skaitmeninis švietimas 4.0“, popandeminė era, koncepcijos principai.
Jaunųjų talentų vadyba Lietuvos krepšinio rinkoje
Straipsnyje kalbama apie tai, kokia šiuo metu yra jaunųjų talentų vadybos Lietuvoje situacija. Bendrai apžvelgiama jaunųjų talentų vadyba, analizuojama, kaip randama, pritraukiama jaunųjų talentų, kaip taikomas konkurencijos principas. Buvo atliktas tyrimas, kurio tikslas – nustatyti jaunųjų talentų svarbiausius vadybinius veiksnius Lietuvos krepšinio rinkoje. Atlikto tyrimo metu ekspertai pabrėžė, kad Lietuvos krepšinio rinkoje svarbu jaunųjų talentų vadybai skiriamas dėmesys ir pastangos. Jie akcentuoja individualaus žaidėjo vystymąsi ir poreikių atitikimą. Raktiniai žodžiai: jaunųjų talentų vadyba, Lietuvos krepšinio rinka, įsitraukimas.
Socialinių darbuotojų su darbu susijusių vertybių ir darbo motyvacijos sąsajos
Straipsnyje analizuotos socialinių darbuotojų su darbu susijusių vertybių ir darbo motyvacijos sąsajos. Socialiniams darbuotojams socialinis darbas yra daugiau nei darbas, reikalaujantis daug energijos bei pastangų, tačiau jie vis tiek patiria didelį pasitenkinimą dėl savo vaidmens ir išlaiko darbo motyvaciją. Atlikus tyrimą nustatyta, kad nėra statistiškai reikšmingo ryšio tarp socialinių su darbu susijusių vertybių ir išorinės (socialinės) motyvacijos. Prestižinių su darbu susijusių vertybių vidurkis yra mažiausias, lyginant su kitų darbo vertybių vidurkiu. Teigiamas, bet silpnas ryšys buvo nustatytas tarp kognityvinių su darbu susijusių vertybių ir vidinės darbo motyvacijos bei instrumentinių su darbu susijusių vertybių ir išorinės (materialinės) motyvacijos. Raktiniai žodžiai: darbo motyvacija, socialiniai darbuotojai, su darbu susijusios vertybės.
Dirbtinis intelektas ir žmogaus teisės, ypač kalbant apie savarankiškai vairuojančias transporto priemones
Temos aktualumas. Mokslinėje literatūroje skiriamas „silpnas AI“ (mašina, kuri protingai elgiasi tik labai specifinėje srityje) ir „stiprus AI“. Pastarasis jau nebesimituoja žmogaus mąstymo, bet pats yra protas (Moreno, 2021). „Silpnas AI“ taip pat gali vystytis ir mokytis, bet tik pagal jam priskirtą užduočių profilį. Dauguma AI sistemų yra „silpnas AI“. Paprastai tai yra taisyklėmis pagrįstos programos, todėl realiai negalima kalbėti apie intelektą. Jie dirba vadinamųjų „jei-tada“ teiginių pagrindu. Tam reikia rankiniu būdu sukurti reikiamą žinių bazę (duomenų rinkinį), o tai gali būti labai varginantis darbas. Kvantinis dirbtinio intelekto tyrimų šuolis, pasak Schererio (2019), atsirado dėl vadinamojo „duomenų drebėjimo“, didžiulio duomenų kiekio atsiradimo. Problema. „Silpnas AI“ iš esmės labai padeda, nes per labai trumpą laiką gali apdoroti ir perduoti turimų duomenų bazių, kurios dažnai žmonių nevaldomos, rezultatus. Nėra ryškios ribos tarp „silpno AI“ ir „stipraus AI“. Dėl šios priežasties mokslinėje literatūroje taip pat atsirado „vidutinio AI“ sąvoka, kuri reiškia aukštesnį dirbtinio intelekto lygį nei algoritminis apdorojimas, tačiau dar negali savarankiškai spręsti sudėtingų problemų (Sushina, 2020). Lentelėje esantys „stipraus AI“ atvejai gali būti tiksliau apibūdinti kaip „vidutinio sunkumo AI“. Tačiau evoliucija nuo „silpno AI“ iki „stipraus AI“ yra aiškiai matoma. Pakanka pasakyti, kad nors IBM „Deep Blue“ mašina 1997 m. įveikė pasaulio šachmatų čempioną Garį Kasparovą, maitindama beveik visus ankstesnių (susijusių) šachmatų partijų ėjimus, „Google“ sukurta „AlphaGo“ įveikė dabartinį pasaulio šachmatų čempioną 2015 m. Go yra daug sudėtingesnis žaidimas ir jo negalima maitinti beveik begaliniu judesių skaičiumi. Jau nekalbant apie IBM „Watson“ mašiną (kuri yra ne mašina, o AI sistema), kuri dabar gali išspręsti sudėtingesnes kalbos užduotis, ne tik atkurdama gaunamus duomenis, bet ir atlikdama kūrybinį „mąstymą“ (Ambrus, 2020). Tikslas. Nustatyti ryšį tarp dirbtinio intelekto ir žmogaus teisių, ypač kalbant apie savarankiškai vairuojančias transporto priemones. Kaip minėta, savarankiškai važiuojančios transporto priemonės yra labai svarbi fizinio dirbtinio intelekto apraiška. Savo tyrime apžvelgsime savarankiškų transporto priemonių ir žmogaus teisių santykį, kuris taip pat jau sprendžiamas. 1950 m. lapkričio 4 d. Romoje pasirašyta Europos žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvencija (EŽTK) ir jos aštuoni papildomi protokolai reglamentuoja daugybę žmogaus teisių. Tarp jų gali būti glaudžiau arba plačiau susijusių su savaeigėmis transporto priemonėmis: a) teisė į gyvybę; b) teisė į teisingą bylos nagrinėjimą; c) draudimas bausti be tinkamo proceso; d) teisė į privataus ir šeimos gyvenimo gerbimą; e) saviraiškos laisvė; f) diskriminacijos draudimas; g) judėjimo laisvė. Dėl ribotos apimties tyrime nenagrinėjamos kitos žmogaus teisės (pagrindinės teisės, turinčios žmogaus teisių aspektą), nors yra keletas tokių, kurioms gali turėti įtakos savarankiškai vairuojančių transporto priemonių įdiegimas. Literatūroje tai apima, pavyzdžiui, teises į asmeninį saugumą ir kibernetinį saugumą (Iwan, 2019). Kalbant apie pastarąjį, Altunyaldiz (2020) pažymi, kad visiškai savarankiškos transporto priemonės galėtų būti palanki terpė įsilaužėliams, kurie potencialiai galėtų perimti transporto priemonės valdymą (pvz., „Bluetooth“, beraktės įvesties sistemos, mobilusis ar kiti ryšiai), tačiau nulaužti duomenis taip pat gali būti finansiškai naudinga įsilaužėliams, nes gali būti parduoti trečiosioms šalims. Raktiniai žodžiai: dirbtinis intelektas, silpnas dirbtinis intelektas, stiprus dirbtinis intelektas, savarankiškai važiuojantys automobiliai, žmogaus
Darnus vystymasis laisvalaikio renginiuose. „Granatos Live“ atvejo analizė
Tyrimo aktualumas. Įvertinus tai, kad surinkta informacija apie šiuo metu deklaruojamus muzikos festivalio „Granatos Live“ siekius festivalio metu įgyvendinti darnaus vystymosi principus, matyti, kad darnaus vystymosi siekiai nėra deklaruojami nei oficialioje festivalio svetainėje, nei tarp pačių organizatorių. Nuspręsta atlikti kiekybinį tyrimą, taikant apklausos metodą ir apklausiant šio festivalio lankytojus. Tokiu būdu galima rinkti informaciją, kaip darnaus vystymosi principų įgyvendinimą festivalio metu vertina patys renginio dalyviai. Nustačius, kad festivalio lankytojai nori darnios plėtros principų įgyvendinimo, darnesnio festivalio, organizatoriams gali būti teikiamos rekomendacijos ir siūlymai parengti darnaus vystymosi principų įgyvendinimo planą ir atsižvelgti į jį organizuojant festivalius ateityje. Tyrimo objektas – darnaus vystymosi principų įgyvendinimo poreikis festivalio „Granatos Live“ dalyvių požiūriu. Tyrimo tikslas – nustatyti, kaip festivalio „Granatos Live“ dalyviai vertina darnaus vystymosi principų įgyvendinimą festivalio metu, kokie yra dalyvių poreikiai, susiję su darnaus vystymosi principais. Tyrimo uždaviniai: Ištirti, kaip festivalio „Granatos Live“ dalyviai suvokia darnaus vystymosi esmę ir principus . Nustatyti pagrindinius dalyvių lūkesčius, susijusius su darnaus vystymosi principų įgyvendinimu muzikos festivalio „Granatos Live“ metu . Rekomendacijas ir pasiūlymus teikti muzikos festivalio „Granatas Live“ organizatoriams. Rezultatai ir išvados. Išnagrinėjus festivalio tvarumo rodiklių raišką „Granatos Live“ festivalyje, nustatyti tvarumo trūkumai šiose festivalio srityse: dalyvių ir festivalio organizavimo komandos švietimas darnaus vystymosi tema; prekybininkų atranka nėra orientuota į sąžiningą prekybą, vietines regionines ar ekologiškas prekes; per mažai festivalio organizatorių veiksmų aplinkos apsaugai užtikrinti, nes nesikonsultuojama su aplinkosaugos specialistais; nepastebima, kokią ekonominę naudą festivalis sukuria vietos regionui, nors tokie skaičiavimai naudingesni vietos regionui, rodo, kad tarp jų trūksta susisiekimo; mažos išlaidos, kad festivalis tęstųsi, tad jo organizatoriams būtina imtis tų veiksmų, kurių nori festivalio dalyviai, ir jo metu įdiegti daugiau darnaus vystymosi principų. Raktiniai žodžiai: darnaus vystymosi principai, laisvalaikio renginiai.
Sportininkų emocinio intelekto ir sportinės motyvacijos sąsajos
Sportininkų motyvacija yra dinamiškas konstruktas, todėl gali kisti, veikiant įvairiems veiksniams. Pavyzdžiui, malonumo patyrimas, džiaugsmas, varžymasis, atitinkami lūkesčiai gali būti motyvuojantys veiksniai sportuoti ir siekti aukštų rezultatų (de Franco Tobar, Meurer, & Benedetti, 2013). Tačiau didelį vaidmenį vaidina ir emocinis intelektas (EI), kadangi sportuodami ir dalyvaudami varžybose sportininkai patiria tiek teigiamas, tiek ir neigiamas emocijas, kuomet susiduria su laimėjimais, stresu ar varžybų įtampa, ir tai būdinga tiek jaunimo (McCarthy, Allen, & Jones, 2013), tiek ir suaugusiųjų sporte (Campo, Martinent, Pellet et al., 2018). Sportininkų EI gali reikštis ir nesugebėjimu tinkamai reikšti bei valdyti emocijas (pvz., nežaboto pykčio, agresijos), ypač varžybų situacijose, ir tai negatyviai gali paveikti tiek sporto rezultatus, tiek ir pasitraukimą iš sportinės veiklos. Tuo tarpu gebėjimas suprasti bei efektyviai valdyti emocijas gali veikti tiek tarpusavio santykius komandoje, tiek geresnius sporto rezultatus ir stiprinti motyvaciją sportuoti (Ramajayam, 2017). Taigi, iškeltas tyrimo tikslas – atskleisti sportininkų emocinio intelekto ir sportinės motyvacijos sąsajas. Tyrime apklausti 245 suaugę sportininkai, sportuojantys komandinėse sporto šakose. Tarp jų buvo 109 vyrai ir 136 moterys. Tiriamųjų amžiaus vidurkis – 21,8 ± 3,09 metų. Tiriamųjų emocinis intelektas buvo tiriamas naudojant Schutte emocinio intelekto skale (angl. „Schutte Emotional Intelligence Scale“, Schutte et al., 1998). Tiriant sportinę motyvaciją buvo naudojama Sporto motyvacijos skalė II (angl. „The sport motivation scale II“, Pelletier et al., 2013). Taip pat pateikti sociodemografiniai klausimai apie tiriamųjų amžių, lytį, atstovaujamą sporto šaką. Tyrimas atliktas laikantis etikos principų, tiriamieji pasirinkti naudojantis patogiuoju atrankos būdu. Rezultatams analizuoti taikytas statistinis duomenų apdorojimas. Nustatyta, kad tirtų sportininkų emocinis intelektas yra aukštesnis nei vidutinis. Gauta, kad sportininkai labiausiai pasižymi integruota motyvacija, o mažiausiai jiems būdinga amotyvacija. Moterims, lyginant vyrais, labiau būdingas aukštesnis EI. Sportininkės geriau nei vyrai vertina gebėjimą valdyti savo ir kitų emocijas bei jas suvokti. Vyrams statistiškai reikšmingai labiau nei moterims išreikšti visi sportinės motyvacijos tipai, išskyrus perkeltą motyvaciją. Nustatyta, kad tiriamųjų bendras EI ir EI dimensijos statistiškai reikšmingai susiję su vidine, introjekcine, sutapatinta ir perkelta motyvacijomis. Savo emocijų valdymas ir jų suvokimas atvirkštiniais ryšiais susiję su amotyvacija. Raktiniai žodžiai: emocinis intelektas, sportinė motyvacija, sportininkai.
Virtualios realybės taikymas Lietuvos muziejuose
Tyrimo aktualumas ir naujumas. XXI amžiuje vis tobulėjančios technologijos ir su tuo susijęs kitų paslaugų tobulėjimas skatino modernizuoti visų organizacijų procesus. Ne išimtis ir muziejai (Šimanskienė, Valiušienė, Sloka, 2017). Šį spartų šuolį per pastaruosius metus paskatino prasidėjusi ir sparčiai įsibėgėjusi COVID-19 pandemija, dėl kurios buvo nustatyta daug draudimų ir apribojimų. Pandemija privertė žmoniją plėsti akiratį ar net pakeisti savo interesus. Muziejai pradėjo rengti virtualias parodas, vaizdo istorijas apie kūrinius ir ekspozicijas arba kurti informacinius biuletenius, kuriuose buvo supakuoti virtualūs meno žaidimai, atradimai ir dovanos. Siekdami pritraukti kuo daugiau lankytojų, muziejai stengėsi ne tik plėtoti savo inventorių, bet ir įgyvendinti dar nematytus virtualios realybės planus ar projektus, išlaikydami kultūrai būdingą savitumą. Ypač nukentėjo turizmo sektorius, nes buvo apribota arba sustabdyta kelionių ar kultūros organizacijų ir įmonių veikla. Tik dalis organizacijų ar įmonių savo veiklą vykdė nuotoliniu būdu. Tyrimo problema. Pandemijos laikotarpiu Lietuvos muziejai nebuvo pasiruošę prisistatyti skaitmeniniu formatu, tačiau greitai persiorientavo. Pradėta rengti virtualias keliones, kuriose buvo rodomos parodos, vaizdo pasakojimai apie kūrinius ir ekspozicijas arba naujienlaiškiai, kuriuose buvo supakuoti virtualūs meno žaidimai, atradimai ir dovanos (Tomkevičiūtė, 2020). Siekdami pritraukti kuo daugiau lankytojų, muziejai stengėsi ne tik plėtoti savo inventorių, bet ir įgyvendinti dar nematytus virtualios realybės planus, išlaikydami kultūrai būdingą savitumą. Muziejaus paslaugų pasiūloje vis dar trūksta integruotų virtualių paslaugų, kurios pagerintų muziejaus ekspozicijas ir padidintų lankytojų skaičių, todėl labai svarbu išsiaiškinti priežastis, kodėl šių paslaugų integracija neplečiama taip sparčiai. Tyrimo tikslas – išanalizuoti virtualios realybės paslaugos taikymą Lietuvos muziejuose. Tyrimo objektas – virtualios realybės taikymas muziejuje. Metodai. Siekiant atskleisti tyrimo objektą – virtualios realybės pritaikymą muziejuose, tyrimas buvo atliktas keliais etapais, pasirenkant tokius tyrimo metodus kaip mokslinės literatūros analizė, duomenism rinkti - pusiau struktūruotas interviu, o duomenų analizei – kokybinė turinio analizė. Atsižvelgus į pasirinktą tyrimo strategiją, atrenkant tiriamuosius, buvo vadovaujamasi nuostata, kad tyrime dalyvaus tik Nacionalinio M. K. Čiurlionio dailės muziejaus Kaune ir jų padalinyje Druskininkuose dirbantys ekspertai, kurie tiesiogiai susiję su virtualios realybės „Angelų takais“ paslaugos teikimu, planavimu, organizavimu ar plėtojimu. Interviu klausimyną sudarė tokios kategorijos kaip pasiruošimas, paslaugų įvertinimas, paslaugos poveikis ir pasitenkinimas. Klausimai pagrįsti Gutowski ir Klos-Adamkiewicz (2020) vertinimo modeliu. Modelis susidėjo iš tokių dalių kaip virtualios realybės turinys, navigacija, interaktyvumas, funkcionalumas, papildomos galimybės, grafika, prieinamumas visoms grupėms, intuityvumas, kelių kalbų galimybės. Surinkti duomenys buvo transkribuoti ir analizuoti naudojant kokybinę turinio analizę. Rezultatai ir išvados. Virtualios realybės taikymas padarė didelę įtaką pandemijos paveikto kultūros sektoriaus atgimimui ir suteikė muziejams antrą gyvenimą. Ekspertų teigimu, buvo pastebėtas ir didelis poveikis visuomenei – tie, kurie nesidomėjo menu, pradėjo juo domėtis virtualios realybės pavidalu. Kokybinis tyrimas atskleidė galimybes pritaikyti tokio pobūdžio virtualių kelionių paslaugą „Angelų takais“ kitose Nacionalinio M. K. Čiurlionio dailės muziejaus paslaugose. Iki šiol ši ekskursija neturi edukacinės funkcijos, tačiau artimiausiu metu bus integruota, buvo pažymėti paslaugos trūkumai ir privalumai, aprašyti ypatumai. Šios paslaugos sėkmei įtakos turėjo paties menininko, kurio vardu pavadintas muziejus, reputacija. Raktiniai žodžiai: virtuali realybė, virtuali kelionė, VR muziejus, VR paslauga. Gauta 2023-06-13
Veiksmingos personalo motyvacijos sistemos formavimas Ukrainos pramonės įmonėse
Tyrimo aktualumas. Didžioji dauguma pramonės įmonių naudoja pasenusias motyvacijos formas, kurios neskatina darbuotojų efektyviai dirbti. Atitinkamai reikia ištirti personalo stimuliavimą pramonės įmonėse ir rekomendacijų, kaip pagerinti motyvaciją, formavimą. Įdiegus veiksmingą motyvacijos sistemą, bus galimybė ištirti darbuotojų poreikius, nustatyti konfliktines situacijas, įdiegti veiksmingas personalo motyvacijos formas, nuo kurių darbo priklauso produktų gamyba ir pardavimas bei darbo efektyvumas. Tyrimo problema. Tyrime išryškintos bendros problemos dalys. Nėra vieningo požiūrio į personalo motyvavimo sistemos naudojimą pramonės įmonėse, o tai patvirtina jos tobulinimo poreikį. Tyrimo tikslas – nustatyti problemas ir suformuluoti rekomendacijas, kaip pagerinti darbuotojų motyvaciją, tobulinti personalo motyvacijos sistemą. Rezultatai. Atlikta naujausių tyrimų analizė. Darbuotojų motyvacijos bruožai atskleidžiami mokslininkų leidiniuose: Васюта (2020); Джеджула, Єпіфанова, Гладка (2019); Климчук, Михайлов (2018); Нестерець, Ануфрієва (2018). Motyvacijos sistemos naudojimo įmonėse klausimą ištyrė šie mokslininkai: Базалійська, Міщук (2016); Єпіфанова (2021); Жигалкевич, Нечитайло (2021); Зайцев (2018); Заставнюк, Липовецька (2019); Нікітін, Рукас-Пасічнюк (2014); Popelo, Zabashtanska, Chorna (2020). Nustatyta, kad įmonių konkurencingumo lygis, veikimo stabilumas labai priklauso nuo personalo darbo efektyvumo ir rezultatų, personalo kvalifikacijos lygio. Užduočių, gamybos ir kūrybinių idėjų formavimo kokybė ir savalaikiškumas priklauso nuo darbuotojų kvalifikacijos, todėl svarbus įmonės personalo efektyvumo rodiklis yra darbo našumas, kurio lygis priklauso nuo personalo politikos, motyvacijos sistemos. Nustatyta, kad motyvacijos formų ir metodų naudojimas turi įtakos darbo našumo lygiui, pasitenkinimui darbo sąlygomis, sąveika ir komandiniu darbu. Nustatyta, kad pramonės įmonėse tikslinga įdiegti šiuolaikines darbuotojų motyvacijos formas, kurios turės įtakos ne tik personalo darbo kokybei, padidins susidomėjimą darbo rezultatais ir pelningumo lygį, gamybos ir pardavimo apimtis. Įrodyta, kad įvairių personalo stimuliavimo formų įdiegimas komplekse užtikrins darbo efektyvumą, įmonės veikimo stabilumą. Nustatyta, kad įvairių motyvacijos formų ir metodų naudojimas leidžia nustatyti personalo valdymo procesą ir užtikrinti jo darbo efektyvumą. Tarp personalo motyvacijos problemų įmonėse apibrėžiama: ribota finansinės paramos suma, žemas darbo užmokesčio lygis, nepalankus psichologinis klimatas komandoje, ribota prieiga prie informacijos duomenų, netiesioginių motyvacijos metodų nenaudojimas, personalo politikos neefektyvumas. Parengtos rekomendacijos, kaip pagerinti personalo motyvaciją įmonėse: mokymų ir internetinių seminarų darbuotojams vedimas; kvalifikacijos kėlimas ir mokymas programinės įrangos taikymo srityje; kvalifikuotų darbuotojų samdymas; psichologinio klimato komandoje tyrimas, siekiant užkirsti kelią problemoms ir jas išspręsti; įmokų formavimo sistemos tobulinimas; socialinio paketo sudarymas; skatinti saviugdą ir komandinį darbą. Įrodyta, kad motyvacija veikia darbo našumą, personalo valdymą ir įmonės funkcionavimo būklę, darbo rezultatus, konkurencinių pranašumų formavimąsi. Patobulinta pramonės įmonių personalo motyvacijos sistema, kurią sudaro formavimo, aprobavimo, įgyvendinimo, tobulinimo elementų ir etapų rinkinys, kuris padės didinti darbuotojų, įmonių efektyvumą. Raktiniai žodžiai: motyvacija, personalas, produktyvumas, pramonės įmonės, efektyvumas, personalo valdymas, personalo motyvavimo sistema.
Antsvorio turinčių bei nutukusių gydytojų fizinio aktyvumo vertinimas
Straipsnyje, aptarus fizinio aktyvumo stokos bei antsvorio ir nutukimo raišką, galimas problemas asmeniui, šalies sveikatos sistemai ar ekonomika, pristatomi empirinio tyrimo, vertinančio gydytojų fizinio aktyvumo įpročių bei jų antsvorio ir nutukimo raišką, tarpusavio sąsajas. Atlikus tyrimą nustatyta, jog kiek daugiau nei pusė tirtų gydytojų turi antsvorio ar yra nutukę, o kiek daugiau nei ketvirtadalis demonstruoja sveikatai nepalankius fizinio aktyvumo įpročius. Lyties aspektu visose kategorijose dominuoja vyrai, lyginant su moterimis. Atlikta gydytojų, turinčių antsvorio bei nutukusių, analizė, atsižvelgus į jų fizinio aktyvumo įgūdžių kategorijas, atskleidė, kad tirtų gydytojų antsvoris ir nutukimas turi tendenciją sietis su jų fizinio aktyvumo įgūdžiais. Raktiniai žodžiai: fizinis aktyvumas, kūno masės indeksas, nutukimas, antsvoris, sveikatos priežiūros specialistai.
Vartotojų suvokimas apie sporto interneto svetainių kokybę
Straipsnyje kalbama apie tai, kaip vartotojai suvokia sporto interneto svetainių kokybę. Apžvelgiama, kaip vartotojai suvokia sporto interneto svetainių kokybę bendrame kontekste, pagal iš anksto paruoštas kategorijas tarpusavyje lyginamos populiariausios krepšinio interneto svetainės. Analizuojamos interneto svetainių kokybės apraiškos ir išskirtinumai krepšinio industrijoje. Buvo atliktas tyrimas, kurio tikslas – ištirti vartotojų suvokimą apie sporto interneto svetainių kokybę. Rezultatai patvirtino, jog geriausiai vertinama kategorija yra lengvumas naudotis interneto svetaine. Raktažodžiai: sporto interneto svetainė, vartotojų kokybės suvokimas, įsitraukimas.
Copyright (c) 2023 Autorius(iai). Publikavo Lietuvos sporto universitetas. https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Gidų kursų rengimo programos ir įgyjamų kompetencijų vertinimas
Gidas yra ekskursijos proceso organizatorius ir vedėjas. Tai asmuo, kuris suteikia turistams informacijos apie lankomus muziejus, galerijas, gamtos, kultūros, mokslo, parodų ar kitus lankytinus objektu ar vietoves. Gido profesija yra labai svarbi, nes nuo jo profesionalumo labai priklauso, kokį įspūdį turistai susidarys apie aplankytą šalį ar miestą. Gidai turi turėti reikiamų gabumų ir žinių. Šių kompetencijų jie įgyja gidų kursuose, kuriuos sudaro 9 dėstomi dalykai. Kursuose įgytas kompetencijas jie pritaiko dirbdami su turistais, o praktika išugdo jų asmenines savybes, kurios, kaip teigia gidai, yra labai svarbios. Raktiniai žodžiai: gidų kursai, gidų kursų rengimo programa, kompetencijos.
Inovatyvių analitinių ir statistinių technologijų, kaip kovos su korupcija priemonės, įgyvendinimo kryptys
Straipsnyje siekiama ištirti inovatyvių analitinių ir statistinių technologijų potencialą stebint, nustatant ir kovojant su korupcija valstybės sistemose. Tikslas – išsiaiškinti pagrindines sąvokas, nustatyti šių technologijų pobūdį ir turinį bei išanalizuoti jų taikymą kovojant su korupcija. Tyrimo metodika apima oficialių dokumentų, teisės aktų, valdžios institucijų svetainių ir programinės įrangos tiekėjų tikrinimą, daugiausia dėmesio skiriant jų kovos su korupcija galimybėms. Tyrimas atskleidžia, kad analitinės ir statistinės technologijos yra specifinė informacinių technologijų forma, įkūnyta funkcinėse informacinėse sistemose, kurios įgyvendina organizacinius tikslus ir padeda sprendimų priėmimo procesuose. Jie pirmiausia padeda nustatyti ir prognozuoti galimus korupcijos ar sukčiavimo atvejus, naudojant matematinius metodus ir pažangius analitinius algoritmus. Pagrindinės sritys, kuriose šios technologijos gali labai prisidėti, yra duomenų rinkimas ir apdorojimas, ryšių ir biuro, bendrieji valdymo, sprendimų priėmimo procesai ir ekspertų sistemų kūrimas. Raktažodžiai: kova su korupcija, dirbtinis intelektas, informacinės technologijos, sistema.
Kūnas krikščionybėje remiantis kūniškumo krize šiuolaikinėje kultūroje
Straipsnis skirtas kūno reikšmėms ir praktikoms krikščioniškoje kultūroje bei šios tradicijos išsaugojimo ir tęsimo šiuolaikinėje kultūroje klausimui. Kadangi kalbama apie kūno semantinius kontekstus, straipsnyje naudojamas fenomenologinis metodas kartu su hermeneutine analize. Autoriai nuosekliai diegia kelias logines eilutes. Pirmoji eilutė yra susijusi su tokios krypties aprašymu kaip hesichazmas, jo praktika ir požiūriu į kūną. Kartu pabrėžiamas hesichazmo etinis potencialas ir fiziškumo kaip moralės instrumento patosas. Antroji eilutė sukasi apie praktinį požiūrį į kūną šiuolaikinėje kultūroje: krikščioniškos tradicijos išsaugojimą, natūralias kūno savybes, kūno prasmės supratimą. Trečioji eilutė susijusi su kūno „šventumo“ praradimu, bendru piliečio nežinojimu apie šią netektį ir dėl to kylančią etinės ir natūralios kūno prasmės eroziją. Pasak autorių, istorija parodys, kokie baisūs gali būti šie prasmės pokyčiai. Kūno prasmės „iškraipymas“ šiuolaikinėse kultūrose leidžia pabrėžti paradoksalių įvykių sąmonės reiškinio atsiradimą, kurio pasekmes nedaugelis žmonių vis dar supranta. Raktažodžiai: hesichazmas, krikščioniška tradicija, kūno reikšmės, translytiškumas, sporto varžybos, kūno patosas, šiuolaikinė kultūra.
Krizinių inovacijų diegimo sėkmę lemiantys veiksniai
Straipsnyje aptariami ir analizuojami krizinių inovacijų diegimo sėkmę lemiantys veiksniai Lietuvos krepšinio lygos klubuose pagal atliktą tyrimą. Buvo nustatyta, jog klubų pasirengimas diegti inovacijas prieš COVID-19 pandemiją buvo labai prastas arba jo išvis nebuvo. Buvo nustatyti pagrindiniai iššūkiai ir patirties šaltiniai diegti krizines inovacijas. Taip pat buvo nustatytos ir įvardytos sėkmingiausios krizinės inovacijos. Tyrimo rezultatai parodė, kokie buvo pagrindiniai krizinių inovacijų diegimo sėkmę lėmę veiksniai: organizacijos verslumas, žinios ir patirtis inovacijų srityje; planavimas; organizacinė struktūra; vadovų kompetencija; darbas su personalu; pakankami finansiniai ir žmogiškieji ištekliai. Raktiniai žodžiai: krizinė inovacija, inovacijų diegimas, sėkmės veiksniai.
Skaitmeninės rinkodaros įtaka futbolo klubų komunikacijai
Straipsnyje kalbama apie skaitmeninės rinkodaros įtaką futbolo klubų komunikacijai. Straipsnyje apžvelgiami sporto rinkodaros ypatumai, skaitmeninės ir rinkodaros išskirtinumai. Analizuojamos socialinių medijų apraiškos ir išskirtinumai futbolo industrijoje. Buvo atliktas tyrimas kurio tikslas - išanalizuoti skaitmeninės rinkodaros įtaką Lietuvos aukščiausioje futbolo lygoje 2021 m. sezone žaidusių futbolo klubų sirgaliams. Rezultatai patvirtino, jog geriausiai vertinami yra socialiniai tinklai. Jų dėka vartotojai jaučiasi arčiau savo palaikomo futbolo klubo, jaučiasi mažiau vieniši ir įsitraukia į bendruomenės veiklą. Raktažodžiai: skaitmeninė rinkodara futbole, futbolo klubų komunikacija, A lyga
Pradinių klasių mokinių fizinio raštingumo vertinimo ypatumai
Straipsnyje apžvelgiama vaikų fizinio raštingumo vertinimo praktika: fizinio raštingumo kaip vertinimo objekto samprata, požiūrių į fizinio raštingumo vertinimą problematika, pradinių klasių vaikų fizinio raštingumo vertinimo ypatumai taikant fizinio raštingumo vertinimo priemones: Pasas gyvenimui (angl. Passport for Life, PLF), Jaunimo fizinio raštingumo vertinimas (angl. Physical Literacy Assessment for Youth, PLAY) ir Kanados fizinio raštingumo vertinimo antroji versija (angl. Canadian Assessment of Physical Literacy, CAPL - 2). Raktažodžiai: fizinis raštingumas, vertinimas, pradinių klasių mokiniai.
Darnios aplinkos problemos sporto sektoriuje
Straipsnyje siekiama aptarti darnios aplinkos klausimus, daugiausia dėmesio skiriant sporto sektoriui. Išteklių vartojimo spartėjimas padidino ir paties vartojimo poreikį. Ypač sparčiai augant gyventojų skaičiui miestuose, urbanizacija, didėjantis ir įvairėjantis vartojimas, didina gamtos išteklių suvartojimą. Galima sakyti, kad sportas yra šios problemos pradžioje. Atsižvelgiant į tai, išryškėjo, didėjantis visuomenės susidomėjimas sportu ir reikalavimai sporto sektoriui. Ši situacija neigiamai veikia sporto ir aplinkos santykius. Tiesą sakant, masiniai judėjimai, tokie kaip didelis energijos suvartojimas sporte ir intensyvi žmogaus veikla, gali turėti neigiamą poveikį aplinkai. Visų šių neigiamų pokyčių šaltinis yra sporto sektoriaus infrastruktūros ir organizuojamų renginių bei organizacijų gausėjimas. Vertinant situaciją galima teigti, kad patalpos šių organizacijų veiklos vykdymui, prisideda prie darnios aplinkos problemų atskleidimui. Straipsnyje teigiama, kad būtina atkreipti dėmesį į sporto objektų statybą, urbanistinį planavimą. Antrasis – būti ekologiškam tausojant gamtos išteklius. Raktažodžiai: darni aplinka, sportas, gamta, problemos
Neformaliojo sportinio ugdymo iššūkiai COVID-19 pandemijos metu
Straipsnyje analizuojama su kokiais iššūkiais sporto šakų trenerių nuomone susidūrė jie patys ir jų ugdytiniai COVID-19 pandemijos metu. Buvo išskirtas jaunųjų sportininkų motyvacijos sportuoti mažėjimas, jų negebėjimas išpildyti treniruočių sąlygų bei neigiama aplinkos, kurioje jie treniruojasi, įtaka sportinei veiklai. Treneriai, prisitaikydami prie pasikeitusių sąlygų buvo priversti papildomai ieškoti informacijos, investuoti savas lėšas į treniruočių procesą, suprasti treniruočių vedimo nuotoliniu būdu ypatumus, demonstruoti savo išradingumą vykdant užsiėmimus, nuolatos kelti sportininkų motyvaciją. Raktažodžiai: pandemija, sportas, neformalus ugdymas, treneriai, sportininkai
Copyright (c) 2022 Autorius(iai). Publikavo Lietuvos sporto universitetas. https://creativecommons.org/licenses/by/4.0