Būsimų pareigūnų — LTU studentų — požiūris į fizinės sveikatos būklėS KONTROLĘ IR VALDYMĄ (Baltic Journal of Sport and Health Sciences, 2018)
Tyrimo tikslas — išsiaiškinti bei palyginti 2002 ir 2003 m. įstojusiųjų į Lietuvos teisės universiteto Kauno policijosfakultetą požiūrį į sveikatos būklės kontrolę, jos valdymo aspektus.Straipsnyje pateikiami studentų, 2002 ir 2003 m. įstojusių į Lietuvos teisės universiteto Kauno policijos fakultetą (LTUKPF), anketinės apklausos duomenys, parodantys jų žinias bei subjektyvią nuomonę apie sveikatos būklę, jos kontrolėsir valdymo būdus. Anonimiškai apklausti pirmo kurso studentai (2002 m. — 219, 2003 m. — 127). Anketa aprobuota.Atliktas bandomasis tyrimas, nustatytas anketos stabilumas. Straipsnyje pateikiami duomenys apie studentų požiūrįį fizinės sveikatos būklę ir jos valdymo ypatumus — išanalizuoti, sugrupuoti aštuoniolikos klausimų 16 555 atsakymai.Taip pat buvo palyginti darančiųjų mankštą (215), nesimankštinančiųjų (131) atsakymai ir duomenys pagal lytį (141moters ir 205 vyrų).Dauguma apklaustų studentų rūpinosi savo sveikata (90,2%). Lyginant su 2002-aisiais, didesnės 2003 m. įstojusiųstudentų dalies subjektyvi sveikatos būklė patenkinama (p < 0,05), mažesnės — gera (p < 0,01). Didesnė dalis vyrų(p < 0,05), lyginant su moterimis ir sportuojančiųjų (p < 0,001) su nesportuojančiaisiais, savo sveikatą įvertino kaipgerą. Didesnė dalis studentų informaciją apie įvairius fizinės sveikatos gerinimo aspektus norėtų gauti iš televizijos(47,4%), statistiškai patikimai mažesnė dalis (37,3%, p < 0,01) — per paskaitas, iš periodinės spaudos (22,3%) arspecialisto konsultacijos metu (25,1%). Mažesnė visų respondentų dalis (45,7%, p < 0,05) teigė, kad bendrojolavinimo mokykloje įgijo žinių apie kūno kultūros poveikį sveikatai. Dauguma apklaustųjų (60,9%, p < 0,001) teigė,kad domėjosi ir domisi informacija apie fizinių pratimų poveikį sveikatai. 46,9% (p < 0,001) respondentų teigė, kadtokios literatūros yra pakankamai, 20% — kad ne, o 30,2% —  nesidomėjo ja.Savo fizinės sveikatos būklę pagal pulso dažnį kontroliavo tik 21,1% respondentų (p < 0,001), 68,8% — nekontroliavo,9,2% (p < 0,001) net nemoka jo skaičiuoti. 2003 m. pirmakursių (p < 0,01), nesusipažinusių su pulso dažnioskaičiavimo metodika, buvo daugiau nei2002-aisiais. LTU KPF studentai turi teisingą sampratą apie fizinės sveikatos gerinimo būdus. Tačiau palyginti mažarespondentų dalis turi informacijos apie elementariausius žmogaus būklės kontrolės bei fizinio aktyvumo procesovaldymo metodus ir, bėgant metams, ta dalis mažėja.Raktažodžiai: fizinė sveikata, žinios apie fiziologinius rodiklius, organizmo būklės kontrolė, laisvalaikio fizinio aktyvumo proceso valdymo aspektai.