Atsigavimo priemonių poveikis blauzdos raumenų funkcinei būklei ir kraujotakai po statinio fizinio krūvio (Baltic Journal of Sport and Health Sciences, 2009)
Sportininko organizmo darbingumą ir atsigavimą po sekinamų ﬁ zinių krūvių lemia daugelis veiksnių, iš jų ypač reikšminga raumenų kraujotakos kaita. Nuo ﬁ ziologinių reguliavimo mechanizmų ir jų tarpusavio sąveikos priklauso galutinis rezultatas — kraujotakos intensyvumas, todėl siūlomi įvairūs organizmo kraujotakos aktyvinimo būdai, tarp jų papildomos atsigavimo priemonės. Tyrimo tikslas — išanalizuoti atsigavimo priemonių — pasyviojo poilsio (PP), griaučių raumenų elektrostimuliacijos (RES), pasyvaus pėdų lenkimo ir tiesimo (PPL) — poveikį funkcinei raumenų būklei ir kraujotakai po statinio ﬁ zinio krūvio.Buvo tiriami 22 prisitaikę prie ištvermės krūvių sportininkai. Arterinei kraujotakai ramybės sąlygomis registruoti naudota venų okliuzinė pletizmograﬁ ja, pėdos lenkiamųjų raumenų jėgai matuoti — dinamometrija. Išmatavus mak-simaliąją valingą jėgą, tiriamieji atliko du lokalius statinius ﬁ zinius krūvius (pasipriešinimas — 75% maksimaliosios valingos jėgos) iki visiško nuovargio. Po pirmo ir antro statinio krūvio praėjus 305 s, buvo registruojama arterinės kraujotakos kaita blauzdos raumenyse. Tarp abiejų ﬁ zinių krūvių daroma 20 min pertrauka. Po pirmo statinio krūvio užregistravus kraujotakos rodiklius, buvo taikomos trys atsigavimo priemonės: PP, RES, PPL.Tyrimo rezultatai parodė, kad prieš statinį ﬁ zinį krūvį pasyvaus poilsio grupės sportininkų arterinė kraujotaka buvo 2,7 ± 0,2 ml / min / 100 ml, tuojau pat po krūvio padidėjo 52,4 ± 3,3 ml / min / 100 ml (p < 0,001), praėjus 305 s po krūvio ir po PP — 4,0 ± 0,3 ml / min / 100 ml (p < 0,05). Prieš statinį ﬁ zinį krūvį elektrostimuliacijos grupės sporti-ninkų arterinė kraujotaka buvo 2,6 ± 0,2 ml / min / 100 ml, tuojau pat po krūvio padidėjo 55,8 ± 3,4 ml / min / 100 ml (p < 0,001), praėjus 305 s po krūvio ir po RES — 3,3 ± 0,3 ml / min / 100 ml (p > 0,05). Prieš statinį ﬁ zinį krūvį pasy-vaus pėdų lenkimo ir tiesimo grupės tiriamųjų arterinė kraujotaka buvo 2,8 ± 0,2 ml / min / 100 ml, tuojau pat po krū-vio padidėjo 51,3 ± 2,7 ml / min / 100 ml (p < 0,001), praėjus 305 s po krūvio ir po PPL — 3,1 ± 0,3 ml / min / 100 ml (p > 0,05). RES ir PPL po ﬁ zinio krūvio teigiamai veikė arterinės kraujotakos intensyvumą ir kraujotakos grįžimą į pradinį lygį. Atlikus RES, pėdos lenkiamųjų raumenų darbingumas padidėjo 0,2%, po PPL — 8,2%, po PP sumažėjo 8,2%. Po antro statinio ﬁ zinio krūvio kraujotakos kaita buvo tokia pat kaip ir po pirmo.Apibendrinant galima teigti, kad tokios papildomos atsigavimo priemonės kaip pasyvus pėdų lenkimas ir tiesimas, raumenų ektrostimuliacija po statinio ﬁ zinio krūvio paspartina pėdos lenkiamųjų raumenų darbingumo atsigavimą. Tiek raumenų elektrostimuliacija, tiek pasyvūs pėdų judesiai organizmo atsigavimo laikotarpiu padidina arterinės kraujotakos intensyvumą ir ji greičiau grįžta į pradinį lygį.Raktažodžiai: raumenų darbingumas, raumenų kraujotaka, atsigavimo priemonės.