(untitled) (Baltic Journal of Sport and Health Sciences, 2018)
Tyrimo tikslas — palyginti ﬁ ziškai aktyvių asmenų, greičio ir ištvermės šakų sportininkų kvėpavimo rodiklius ramybės būsenoje ir nuosekliai greitėjančio bėgimo metu. Buvo tiriami 19—30 metų amžiaus ﬁ ziškai aktyvūs asmenys (n = 11, ˙VO 2max — 49,95 (7,53)), ištvermės (n = 11, ˙VO 2max — 67,91 (5,24)) ir greičio (n = 11, ˙VO 2max — 56,53 (5,10)) šakų sportininkai. Kvėpavimo ir dujų apykaitos rodikliai buvo registruojami naudojant nešiojamą dujų analizatorių „Oxycon Mobile“ (Jaeger, Vokietija). Nuosekliai didinamas krūvis (NDK) buvo atliekamas bėgtakiu LE 200 CE (VIASYS, Vokietija). Po 3 min bėgimo 7 km / h greičiu bėgimo greitis kas 6 s buvo didinamas 0,1 km / h esant 1% takelio įkalnei. Pasiekus 20 km / h greitį kas 6 s toliau buvo didinama įkalnė po 0,05%. Tarp grupių kvėpavimo funkcijos rodiklių (gyvybinės plaučių talpos (GPT), forsuoto iškvėpimo talpos (FIT), maksimalios valingos ventiliacijos (MVV) ir kt.) ramybės metu reikšmingo skirtumo nebuvo. Visų grupių tiriamieji, pasiekę maksimalų kvėpavimo tūrį (KT) panaudodavo dau- giau nei pusę FIT, atitinkamai ﬁ ziškai aktyvūs asmenys, ištvermės ir greičio šakų sportininkai — jų KT max siekdavo 57,75 (9,68), 55,14 (11,53) ir 53,71 (9,46)% FIT. Krūvio metu didžiausias kvėpavimo dažnumas (KD) vidutiniškai siekdavo 57,33 (15,96), 58,13 (22,56) ir 54,13 (15,92)% KD, pasiekto 10 s trukmės MVV metu. NDK metu ištvermės šakų sportininkų santykinė plaučių ventiliacija ties ventiliaciniais slenksčiais ir ˙VE max didesnė (p < 0,05) negu ﬁ ziškai aktyvių asmenų. Tai jie pasiekia dažniau kvėpuodami (p < 0,05). Tyrimo metu nustatyta, kad kvėpavimo funkcijos rodikliai ramybės metu tarp ﬁ ziškai aktyvių asmenų, ilgųjų ir trumpųjų nuotolių bėgikų nesiskiria, o ištvermės šakų sportininkų plaučių ventiliacijos ir kvėpavimo dažnio rodikliai didesni nuosekliai didinamo krūvio metu. Raktažodžiai: plaučių ventiliacija, nuosekliai greitėjantis bėgimas, sporto treniruotės poveikis.