(untitled) (Baltic Journal of Sport and Health Sciences, 2010)
Nors rengiant jaunuosius golfo žaidėjus taikomos skirtingos žaidimo sąlygos (nešant, traukiant golfo krepšį ir va- žiuojant golfo mašinėle), jų poveikis sportininkų funkciniam pajėgumui nėra apibrėžtas. Tyrimo tikslas — nustatyti ir įvertinti jaunųjų golfo žaidėjų ﬁ ziologinių poreikių ypatumus žaidžiant skirtingomis sąlygomis. Tyrimo uždaviniai: 1) nustatyti jaunųjų golfo žaidėjų ﬁ ziologinių poreikių rodiklius žaidžiant skirtingomis sąlygomis; 2) nustatyti ir įvertinti jaunųjų golfo žaidėjų ﬁ ziologinių poreikių ypatumų priklausomumą nuo žaidimo sąlygų. Buvo tiriami šeši jaunieji golfo žaidėjai (amžius 14,33 ± 1,63 m., ūgis 169,83 ± 8,52 cm, kūno masė 60 ± 11,87 kg, žaidimo patirtis 2 ± 1,1 m., kvaliﬁ kacinis įvertis 43,17 ± 12,14 punkto). Fiziologiniai rodikliai buvo registruojami ir analizuojami (naudojant prietaisą FRWD W 400 Series, Finland) žaidžiant trimis skirtingomis sąlygomis: 1) nešant golfo krepšį; 2) traukiant golfo krepšį; 3) važiuojant golfo mašinėle. Tarp atliktų smūgių skaičiaus nebuvo statistiškai reikšmingo skirtumo (p > 0,05) žaidžiant skirtingomis sąlygomis: nešant golfo krepšį — 135,5 ± 17,06; traukiant — 136 ± 22,41, važiuojant golfo mašinėle — 134,17 ± 23,78 smū- gio. Vidutinės ŠSD rodiklių reikšmės buvo statistiškai reikšmingai didesnės (p < 0,05) traukiant golfo krepšį (130,33 ± 7,94 tv. / min –1 ), negu važiuojant golfo mašinėle (114,5 ± 5,89 tv./ . min –1 ). Tačiau vidutinės ŠSD rodiklių reikšmės nešant golfo krepšį (120 ± 4,82 tv. / min –1 ) ir važiuojant golfo mašinėle (114,5 ± 5,89 tv. / min –1 ) statistiškai reikšmingai nesiskyrė (p > 0,05). Kiti ﬁ ziologiniai poreikiai: energijos sąnaudos (kcal, kcal / kg –1 , kcal / min –1 ), maksimalios energijos sąnaudos (kcal / min –1 ), padidintas deguonies suvartojimas po atlikto ﬁ zinio krūvio (angl. EPOC, ml / kg –1 ), maksimalus deguonies suvartojimas (ml / kg –1 / min –1 ), maksimalus kvėpavimo dažnis (įkvėpimai / min –1 ), maksi- mali plaučių ventiliacija (l . min –1 ) nešant ar traukiant golfo krepšį buvo statistiškai reikšmingai didesni (p < 0,05), negu važiuojant golfo mašinėle. Vertinant funkcinį pajėgumą apibendrinamuoju integraliu „Treniravimo poveikio“ kriterijumi, golfo žaidimas nepriklausomai nuo žaidimo sąlygų (nešant, traukiant golfo krepšį ar važiuojant golfo mašinėle) reikšmingai nepagerino jaunųjų golfo žaidėjų aerobinio pajėgumo (1,25 ÷ 1,78 — atsigavimo zona; skalė pagal „Firsbeat Technologies“, 2007). Fiziologiniai poreikiai (išskyrus vidutines ŠSD rodiklių reikšmes) nešant ar traukiant golfo krepšį yra statistiškai reikšmingai didesni (p < 0,05), negu važiuojant golfo mašinėle. Todėl žaidimas važiuojant golfo mašinėle jauniesiems golfo žaidėjams — nerekomenduotinas. Norint gerinti jaunųjų golfo žaidėjų aerobines galias, lemiančias žaidimo kokybę, rekomenduotina taikyti specialias aerobinį pajėgumą gerinančias treniravimo programas. Raktažodžiai: golfo smūgiai, aerobinis pajėgumas, energinės sąnaudos, padidintas deguonies suvartojimas.